Tilastokeskus vastaa julkisyhteisöjen velkaa koskevien tietojen tuottamisesta, sisällöstä ja raportoinnista Eurostatille. Tulkintoja ohjaa EU-lainsäädäntö ja komission valvontaprosessi. Tuotamme tilastotietoa säädösten mukaisesti riippumatta siitä, näyttävätkö Suomea koskevat velkaluvut hyviltä tai huonoilta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/orjala_hannele_1.jpg)
Lapset näkyvät ja kuuluvat tilastoissa
Lapsia koskevaa tietoa on paljon, mutta usein koetaan, että se on sirpaleista ja hajallaan. Tätä puutetta Tilastokeskus paikkaa tuottamalla laajan Tieto&trendit -artikkelisarjan lasten maailmaa avaavista tilastotiedoista. Lapset Suomessa -artikkelisarja nostaa esille yhteiskunnallisesti merkittävän aiheen tuottamalla vuoden ajan analyysia lasten elinoloista noin 30 artikkelin välityksellä.
Syntyvyys on laskenut voimakkaasti 2010-luvulla. Tämä herättää kysymyksiä lapsiperheiden hyvinvoinnista ja lasten asemasta Suomessa.
Valtioneuvoston kanslian tuoreessa väestöpoliittisessa selvityksessä tutkimusprofessori Anna Rotkirch painottaa lapsimyönteisyyden merkitystä. ”Lapsia – totta kai” on yhteiskunnan viesti siitä, että jokainen lapsi on tervetullut ja jokaiseen panostetaan.
Samaa viestiä välittää myös tuore kansallinen lapsistrategia. Selvityksen laatinut parlamentaarinen komitea katsoo yksimielisesti, että kansallisella lapsistrategialla tulee luoda lapsen oikeuksia kunnioittava, lapsi- ja perhemyönteinen Suomi. Onko meillä kaikkien lasten Suomi, takaammeko kaikille hyvinvoinnin ja oppimisen mahdollisuuden sekä näemmekö lapset osallisina yhteiskunnassa? Kaikki edellä mainitut ovat arvokkaita teemoja myös lapsuutta kuvaavissa tilastoissa.
Tilastokeskuksen Lapset Suomessa -artikkelisarja Tieto&trendit -verkkojulkaisussa pyrkii avaamaan lasten elinoloja kattavasti. Vuoden mittaan käsittelemme esimerkiksi lapsiperheiden toimeentuloa ja kulutusmenoja, asuinoloja ja asuinmenoja, lastenhoitoa, lasten koulunkäyntiä ja vapaa-ajan viettoa sekä median ja tietotekniikan käyttöä. Analysoimme yhteiskunnallisen muutoksen vaikutuksia lapsiin. Kirjoittajat ovat Tilastokeskuksen yhteiskuntatilastojen asiantuntijoita.
Luotaamme artikkelisarjassamme yli miljoonan alle 18-vuotiaan elinolosuhteita.
Tietoa myös erolasten vuoroasumisjärjestelyistä
Artikkeleissa hyödynnetään erilaisia tilastotietolähteitä. Yhteiseurooppalaisessa EU-SILC -tulo- ja elinolotutkimuksessa kerätään tietoa lasten terveydestä ja lasten kokemasta aineellisesta puutteesta. Tämän tutkimuksen avulla kerättyä tietoa lasten terveydestä ei ole julkaistu aiemmin kansallisesti.
Lasten kokemaa aineellista puutetta on kuvannut Kaisa-Mari Okkonen Hyvinvointikatsaus-lehden lapsiteemanumerossa 2014. Uuden tiedonkeruun myötä aiheesta on luvassa tuoretta tietoa.
Tuoreesta EU-SILC -kyselystä saamme myös tietoa lasten vuoroasumisjärjestelyistä ja erolasten elinoloista, esimerkiksi vanhempien tapaamisesta. Nämä kysymykset ovat tiedonkeruussa ensimmäistä kertaa.
Tilastokeskus on selvittänyt aiemmin lasten vuoroasumista työvoimatutkimuksen ad hoc -lisätutkimuksessa 2018. Tulosten mukaan kahdessa kodissa asuvia lapsia oli yhteensä noin 110 000 ja näistä lapsista 40 000 asui yhtä paljon kummassakin kodissa.
Muuttoliike haastaa tilastointia
Suomessa on 2010-luvulla käynyt tasaisen vilkas maansisäinen muuttoliike. Yhä useampi meistä asuu nyt kaupungeissa. Artikkelisarjassa pyritään kuvaamaan tätä kehitystä lasten näkökulmasta.
Lasten määrän vähennyttyä maaseudulla on kyläkouluja lakkautettu. Alakoululainen voi joutua kulkemaan jopa yli 50 kilometrin koulumatkan uuteen koulukeskukseen. Samalla 2010-luvun aikana Helsingissä koululaisten määrä on kasvanut lähes 10 000 oppilaalla.
Rajat ylittävä muuttoliike on sekin kasvanut 2010-luvulla. Noin joka kymmenes lapsi on ulkomaalaistaustainen eli hänen molemmat vanhempansa tai ainoa tiedossa oleva vanhempi on syntynyt ulkomailla. Kuinka hyvin ymmärrämme kielivähemmistöjen, monikulttuuristen tai ulkomaalaistaustaisten perheiden arkea tilastojen avulla? Väestötietojärjestelmään ei esimerkiksi tällä hetkellä voi kirjata kuin yhden äidinkielen, vaikka henkilö olisi täysin kaksi- tai monikielinen.
Väki liikkuu, mutta pysyvätkö tilastot perässä? Juuri rekisteritietojen avulla meille piirtyy varsin tarkka kuva maamme väestöstä. Toisaalta maahanmuuttaja rekisteröidään yhteiskunnan tietovarantoihin vasta oleskeluluvan ja kotikunnan saannin jälkeen. Tämän vuoksi kuva kaikista maassa olevista lapsista ja heidän perheistään ei ole täydellinen.
Rekisteritieto ei myöskään kerro kaikkea lapsiperheiden arjesta tai sosiaalisista verkostoista: rekisteripohjaiset tilastot eivät esimerkiksi löydä suomalaislapselle isovanhempia, jos nämä asuvat ulkomailla.
Lasten elinolojen ymmärtäminen vaatii monipuolisten aineistojen, niin rekisteritietojen kuin kyselytutkimustenkin hyödyntämistä. Myös uudelle kehittämiselle on sijansa.
Yleisesti ottaen mielikuva maamme lasten hyvinvoinnista on myönteinen ja eurooppalaisesti vertaillen suomalaislapsilla on mennyt hyvin 2010-luvulla. Kuitenkin tunnistamme tilastoissa myös lasten kohtaamat vakavat sairaudet, onnettomuudet, laiminlyönnin ja väkivallan. Myös näitä teemoja käsitellään Lapset Suomessa -artikkelisarjassa.
Ajankäyttötutkimus avaa lasten elämää korona-aikana
Koska tilastotiedon kerääminen ja analysoiminen vie aina aikansa, ei meillä juurikaan ole vielä tutkittua tietoa koronapandemian vaikutuksista lasten hyvinvointiin. Tilastokeskus on koonnut omille verkkosivuilleen keskeisiä tilastotietoja epidemian vaikutuksista erityisesti työmarkkinoihin ja kansantalouteen, joilla myös on toki merkitystä lasten ja nuorten hyvinvoinnille ja perheiden tilanteiden ymmärtämisessä.
Parhaillaan käynnissä oleva ajankäyttötutkimuksen tiedonkeruu antaa valmistuessaan (2022) ainutlaatuisen kuvan korona-ajan elämästä Suomessa. Tutkimukseen vastaa yli 10-vuotias väestö, ja tässä tutkimuksessa siis myös kouluikäiset pääsevät kertomaan elämästään ja ajankäytöstään ns. ajankäyttöpäiväkirjan avulla. Lapset näkyvät ja kuuluvat tilastoissa.
Ymmärrämmekö lasten maailmaa tilastojen avulla?
Tähän voi pääosin vastata myönteisesti. Kehittämiskohteita kuitenkin on, kuten väestöpoliittisessa selonteossakin todetaan:
”Väestö- ja perhetilastoja tulisi kehittää ja resursoida nykyistä tarkemmin, jotta kokonaiskuva ja tietopohja olisivat ajan tasalla. Tämä koskee muun muassa lapsiperheiden tilastoja.”
Myös lapsistrategia nostaa tietopohjan vahvistamisen keskeiseksi keinoksi, jolla edistetään lasten yhdenvertaisuutta: Suomessa on tehty työtä lasten hyvinvoinnin indikaattoreiden kehittämiseksi, mutta tietoperustassa on puutteita erityisesti yhdenvertaisuusnäkökulmasta. Lasten hyvinvointia koskevan tiedonkeruun aukot sekä tiedon monialaisen ja ajantasaisen hyödyntämisen puutteet heikentävät lapsia koskevan päätöksenteon vaikuttavuutta ja tarkoituksenmukaisuutta.
Muita tunnistamiamme kehityskohteita on erityisesti eroperheiden lasten vuoroasumisen kuvaaminen tilastoissa sekä lapsiperheiden velkaantumisen ja sen vaikutusten seuraaminen. Myöskään kaikkia sateenkaariperheitä ei tavoiteta tilastojen avulla.
Suurin vaikeus lapsia koskevan tiedon saatavuudessa liittyy luultavasti kuitenkin tiedon hajanaisuuteen. Artikkelipanoksellamme pyrimme helpottamaan tätä.
Tilastokeskuksen yhteiskuntatilastoissa on 2000-luvulla laadittu seitsemän vuoden välein lapsiteemajulkaisu (Suomalainen lapsi -julkaisut 2000 ja 2007, Hyvinvointikatsaus 1/2014). Tätä perinnettä jatkamme nyt Tieto&trendit -julkaisussa.
Kirjoittaja on osastopäällikkö Tilastokeskuksen Yhteiskuntatilastoissa.
Tieto&trendit -verkkojulkaisun Lapset Suomessa -teema on osa Tilastokeskuksen Tutkitun tiedon teemavuoden tapahtumia. Voit seurata Tieto&trendit -sisältöjä myös kuukausittaisin ilmestyvän juttukoosteen avulla.
Lue samasta aiheesta:
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2024/huhta/maalis/huhta_tilastoista_kaikille_kaikkialle_istock-1495581898_1200x800.jpg)
Meneillään olevan verkkouudistuksemme tavoitteena on tarjota tilastoja nykyaikaisemmassa ja helpommin löydettävässä muodossa erilaisille tilastonkäyttäjille. Tilastojen julkistamisen johtotähtenä on: data ensin. Teksti rakentaa tilastoille merkityksen. Jotta kaikki pääsevät yhtä vaivattomasti tilastojen äärelle, tulee kaikessa tilastokirjoittamisessa käyttää selkeää ja ymmärrettävää kieltä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/metsa_maija_1200x800.jpg)
Konsultointimatkat Nigerian tilastotoimistoon Abujaan saavat miettimään myös maan tulevaisuutta. Luottamusta rakennetaan läpinäkyvällä tietopohjaisella päätöksenteolla – ja laadukkailla tilastoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sovala_markus_2.jpg)
Suomen tilastojärjestelmä ylsi ykkössijalle 186 valtiota kattaneessa vertailussa. Tilastokeskuksen pääjohtaja löytää kolme perustetta Suomen menestykselle Maailmanpankin arviossa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2024/pietilainen_wallenius/tammi/pietilainen_wallenius_lapsiperheet_1200x800.jpg)
Lapsiperheiden osuus perheistä on vähentynyt merkittävästi kahden viimeisen vuosikymmenen aikana. Alaikäisten lasten määrä perheissä on pysynyt silti vakaana. Isovanhemmat asuvat aiempaa useammin alle kolmen kilometrin etäisyydellä lapsenlapsistaan, kertovat vuoden 2022 väestötilastot.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/pelkonen/marras/pelkonen_naiset-tyossa_istock1388821184_1200x800.jpg)
Työllisyyden määritelmää harmonisoitiin kansainvälisessä työvoimatutkimuksessa vuonna 2021. Tuolloin työstä vanhempainvapaalla olevien luokittelu työlliseksi yhtenäistettiin. Aiemmassa vertailussa suomalaisten ja ruotsalaisten naisten työllisyysasteet poikkesivat toisistaan reilusti, mutta uudistuksen jälkeen 20–54-vuotiaiden naisten työllisyysaste oli Suomessa ja Ruotsissa lähes samalla tasolla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2023/pietilainen-wallenius/marras/pietilainen-wallenius_lasten_oikeudet_1200x800.jpg)
Suomen väestöstä joka kolmas oli 1950-luvulla alle 18-vuotias, nyt enää harvempi kuin joka viides. Ulkomaalaistaustaisten lasten määrä on noussut yli sadantuhannen, valtaosa on syntynyt Suomessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2023/kotkavuori/loka/kotkavuori-georgius-istock483557337_artikkeli_1200x800.jpg)
Tilasto on kuva maan tilasta. Kun harhainen kuva vallitsee, vääristämättömän peilin asettaminen johtajien ja kansalaisten silmien eteen voi olla vaarallista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ville_vertanen_2.jpg)
Reilun vuoden toiminut nopeaa analyysia tuottava yksikkö haastaa Tilastokeskusta hyvällä tavalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/metsa_maija_1200x800.jpg)
Kesälomani lopulla seurasin sivusilmällä lukiolaisnuoren pakkausruljanssia. Edessä oli vaihto-oppilasvuosi ja lähtöön muutama päivä. Mahtuisiko matkaan myös taskullinen tietoa Suomesta?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kuusisto_tapio_1.jpg)
Talouden keskeiset mittarit näyttävät isoja ja ristiriitaisiltakin vaikuttavia muutoksia. Tilastojen päälinja lienee oikea, mutta lukuihin voi laskennan tarkentuessa tulla revisioitakin, kun talouden rakenteessa on tapahtunut muutoksia. Tarkentumisten suuntaa ei pysty ennakoimaan, se vaihtelee eri vuosien välillä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ville_vertanen_2.jpg)
Kehittyneen tietotuotantomme avulla voidaan löytää ratkaisuja Suomen nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Tilastokeskuksen johto ehdottaa tulevan hallituksen ohjelmaan konkreettisia kirjauksia, joiden pohjalta päästäisiin nopeasti liikkeelle.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ville_vertanen_2.jpg)
Tutkija- ja aineistopalvelun määrittäminen Tilastokeskuksen tehtäväksi on merkittävin lainsäädäntöön tehty muutos. Yhdessä rekisterinpitäjien ja tutkijayhteisön kanssa voimme luoda rekisteritutkimukselle kansainvälisesti ainutlaatuisen tutkimusinfrastruktuurin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ikaheimo_hanna_3.jpg)
Tilastokeskus ottaa tänään käyttöön uuden visuaaliseen ilmeen. Uudella ilmeellä haluamme paitsi puolustaa luotettavaa tietoa myös innostaa ihmisiä tilastojen inspiroivaan maailmaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva26_2048x1365.jpg)
Euroopan toimialaluokitus NACE on julkistettu. Edessä on kuitenkin vielä pitkä tie ennen kuin se on käytössä kaikissa tilastoissa. Toimialaluokitus on kehikko talouden rakenteiden ja kehityksen ymmärtämiseen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/keva_juho_1.jpg)
Uudessa saamelaiskäräjälakiesityksessa kielikriteeri laajenisi kolmannesta sukupolvesta neljänteen polveen. Kieli kuvaa yhteisöön kuulumista ja yhteyttä elävään saamelaiseen kulttuuriin, kirjoittaa Juho Keva saamelaisten kansallispäivän blogissaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sovala_markus_2.jpg)
Suomessa on laadukkaat rekisterit. Niistä saatavaa tietoa yhdistelemällä syntyy tietovarallisuus, joka on Suomen kilpailuetu. Sitä hyödyntämällä teemme parempia päätöksiä tulevaisuudessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/savela/kohtuubudj/savelakohtuubudjetti_2048x1365.jpg)
Suurin osa lapsista kasvaa edelleen aviopariperheissä, mutta osuus on viime vuosikymmeninä pienentynyt. Nykyään lapset kasvavat aiempaa monimuotoisemmissa perheissä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva66_2048x1365.jpg)
Ensi vuoden alussa toimintansa aloittavat hyvinvointialueet tuovat paitsi muutoksia kansantalouden tilinpidon tilastojulkaisuihin myös epävarmuutta muutosvaiheen tilastotietoihin. Ensimmäisen kerran uutta sektoriluokitusta käytetään kesäkuussa 2023 julkaistavassa Julkisyhteisöjen tulot ja menot neljännesvuosittain -tilastossa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva22_2048x1365.jpg)
Syntyvyyden lasku on vähentänyt lasten määrää pitkällä aikavälillä merkittävästi. Toisaalta maahanmuutto on jossain määrin paikannut kehitystä – ja samalla moninaistanut Suomen lasten joukkoa. Enemmistö ulkomaalaistaustaisista lapsista on nykyisin Suomessa syntyneitä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Lapsia koskevien indikaattorien kartoitus paljasti, että tietoa on valtavasti, mutta se on hajallaan ja siinä on puutteita. Lapsitiedon tuottamiseen ja käytettävyyteen tulee jatkossa panostaa ja kehittää kokonaisuutta laajassa yhteistyössä tiedon tuottajien kanssa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva29_2048x1365.jpg)
Lasten hyvinvointia koskevaa tietoa tuotetaan Suomessa paljon, mutta kehitettävää on. Mitä pienempi lapsi on kyseessä, sitä vähemmän subjektiivista tietoa on saatavissa. Myös haavoittuvassa asemassa olevien lasten hyvinvoinnista on vain vähän tietoa. Lapsilähtöisyys on keskeisessä osassa hyvinvoinnin indikaattoreiden kehittämisessä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Demokratioissa tilastot ovat osa yhteiskunnallista keskustelua, päätöksentekoa sekä seurausten arviointia – ja puolueettomina ne luovat edellytyksiä kompromisseille. Tietoon perustuva päätöksenteko edellyttää hidasta, harkitsevaa ja kyseenalaistavaa ajattelua. Jotta demokratia säilyisi informaatioyhteiskunnan perustana, tulisi tilastojen luku- ja käyttötaidosta tehdä yleinen kansalaistaito.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/parnanen_anne_1.jpg)
Miten keskustelisimme nyt vaikkapa palkkojen ostovoimasta – eli inflaatiosta ja ansioiden kehityksestä – tai nuorten mielenterveysongelmista, jos mitään tilastotietoa yhteiskunnasta ei olisi olemassa? kysyy Anna Pärnänen Euroopan tilastopäivän blogissaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/sovala_markus_2.jpg)
Elämme aikoja, jolloin totuutta on puolustettava näkyvästi. Vastuullamme on huolehtia demokratiaa palvelevan tilastotuotannon elinehdoista: luottamuksesta ja puolueettomuudesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva54_2048x1365.jpg)
Taloudesta nykyisessä mielessä ei puhuttu, ennen kuin sille oli nimi ja mittareita sen seuraamiseksi. Ja kun puhutaan taloudesta, mukana on politiikan lisäksi myös ripaus ekonomystiikkaa, aprikoi maallikkokynäilijä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Luotettavan ja nopean faktatiedon kysyntä kasvaa jatkuvasti. Säästöpaineissa tuskailevilla valtionhallinnon organisaatioilla on kasvavia haasteita vastata tarpeisiin. Tietoaineistoa on saatavissa käyttöön valtavasti lisää kustannustehokkaasti hyödyntämällä laajemmin rekisteritietoja ja muita hallinnollisia tietoaineistoja. Tämä edellyttää tieto- ja tilastoekosysteemin kehittämistä ja entistä syvempää verkostoitumista.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/jokinen_marika_1.jpg)
Kaikkiaan jo tuhatkunta koululaista ja opiskelijaa on viime vuosina päässyt vahvistamaan tilasto-osaamistaan Tilastokeskuksen järjestämissä tilasto-olympialaisissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/hiltunen/kesa/hiltunen_suomi_lukuina2022_elakkeelle_artikkeli_1208x800.jpg)
Suomi lukuina 2022 -julkaisujen kesä alkoi tänä vuonna vauhdikkaasti: uunituoreet taskutilastot olivat jo kesäkuun alussa mukana juhlistamassa Tutkitun tiedon teemavuotta Heurekassa. Taskuun menevään julkaisuun on jälleen kerran koottu mielenkiintoisia tilastolukuja – vanhimmat lähes 300 vuoden takaa. Lue blogista toimittajan poiminnat.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/parnanen/kesa/parnanen_anna_lapset_suomessa_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suuri määrä eri mittareita kertoo monenlaista tarinaa lasten tilanteesta Suomessa, mutta tieto on hajallaan. Tilastokeskus suunnittelee lapsia ja nuoria koskevaa tietoa kokoavan portaalin – paitsi helpottaakseen tiedon käytettävyyttä myös palvellakseen kansallisen lapsistrategian toteutusta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/keski-petaja/kesa/keski_petaja_syntyvyyden_historia_artikkeli_1200x800.jpg)
Lapsen saaminen oli menneisyydessä usein väistämätön osa elämää, mutta nykyisillä sukupolvilla on mahdollisuus harkita asiaa omakohtaisemmin. Lapset syntyvät nyt toivottuina, usein suunniteltuinakin. Samalla syntyvyyskysymyksessä painavat yhteisön etu ja intressit – eri vuosikymmeninä eri näkökulmista.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/okkonen/kesa_II/okkonen_lasten_vuoroasuminen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lasten elatusmaksujärjestelyt ovat 2010-luvulla harvinaistuneet selvästi aiemmasta. Yhä useammassa eroperheessä lapset asuvat vuoroviikoin vanhempiensa kodeissa ja lasten kulutusmenot jakautuvat tasaisesti ns. lähi- ja etävanhemman kesken. Kotitalouspohjainen tilastointi ei kuitenkaan tavoita tätä ilmiötä kunnolla. Asumisjärjestelyjen parempi huomioiminen tarkentaa kuvaa perheiden tulotasosta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/okkonen/kesa/okkonen_eroperheiden_asumisjarjestelyt_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lasten ja vanhempien erillään asuminen koskettaa lähes joka kymmenettä kotitaloutta. Noin 240 000 lapsen vanhemmat asuvat eri kotitalouksissa, ja noin 160 000 lasta viettää säännöllisesti aikaa etävanhempansa luona. Kahden kodin lapsista runsas neljännes on tosiasiallisesti vuoroasuvia. Lasten monipaikkainen asuminen haastaa tilastointia, joka ei tunnista vuoroasumisen vaikutuksia kotitalouksien toimeentuloon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/lahtela_johanna_1.jpg)
Heikosti lukevien poikien osuus on kasvanut huolestuttavasti. Pojat ovat kuitenkin enimmäkseen tyytyväisiä elämäänsä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/hanifi_nieminen/touko/hanifi_nieminen_vuoroasuminen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lasten vuoroasuminen vanhempien eron jälkeen on yleistä, mutta toistaiseksi ilmiöstä on vain vähän tutkittua tietoa. Tilastokeskuksen kyselytutkimusten perusteella vuoroasuvia lapsia on kymmeniätuhansia ja he ovat verraten tyytyväisiä arkeensa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rouhiainen_virve_1.jpg)
Turpeen ja kivihiilen käytön väheneminen on tuottanut haasteita niiden hintatilastoinnille. Hintatietoa on käytetty erilaisisa sopimuksissa, jotka on syytä tarkistaa nyt, kun tuotekohtaisten hintojen ja alaindeksien julkaisu voi pian loppua.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/kohvakka/huhti/kohvakka_lapsiperheiden_velat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomessa velkaisimpia ovat kolmenelikymppiset pariskunnat, joilla on lapsia. Kahden vanhemman lapsiperheen velka on useimmiten asuntovelkaa, mutta puolella velallisista perheistä on asuntovelan ohella myös muita velkoja. Yhden vanhemman lapsiperheiden velkaantumisaste on verraten korkea, vaikka asuntovelka on heillä harvinaisempaa kuin kahden vanhemman asuntokunnilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/junes/huhti/junes_lapsiperheiden_varallisuus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lapsiperheet ovat varakkaampia kuin kotitaloudet keskimäärin. Erityisesti tähän vaikuttaa perheille yleinen omistusasuminen ja asuntovarallisuus. Likvidiä varallisuutta kuten talletuksia ja osakkeita lapsiperheillä on kuitenkin vähemmän kuin lapsettomilla pariskunnilla, mikä merkitsee esimerkiksi heikompaa varautumista yllättäviin menoihin ja kriisitilanteisiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/parikka/maalis/parikka_lapsiperheiden_kulutusmenot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lapsiperheiden ja ilman lapsia asuvien pariskuntien kulutusmenojen rakenne on yllättävän samankaltainen ja painottuu asumiseen, energiaan, liikkumiseen ja elintarvikkeisiin. Kulutuksen luonne kuitenkin vaihtelee perheen taloudellisen tilanteen ja olosuhteiden mukaan: välttämättömyydet korostuvat pienituloisilla ja liikkumavara muun kulutuksen suhteen jää pieneksi. Kaikkia lapsiperheitä yhdistää uuden viestintätekniikan verraten nopea omaksuminen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/hanifi/maalis/hanifi_lasten_lukemisharrastus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kirjojen lukeminen ja pitkien tekstien kirjoittaminen on vähentynyt lapsilla ja nuorilla 2000-luvulla. Toisaalta verkkomedian ja somekanavien käyttö kysyy uudenlaista monilukutaitoa ja tiivistä, epämuodollista ilmaisutapaa. Kodin, koulun ja kirjaston merkitys lasten lukuharrastuksen tukemisessa on edelleen suuri.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/ronkainen_tiihonen/maalis/ronkainen_tiihonen_lapsiasuntokunnat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pientaloasuminen on lapsiasuntokuntien suosituin asumismuoto, joka yleistyy lasten iän karttuessa, kun perheen asumisvalinnat vakiintuvat. Kerrostaloasuminen on kuitenkin yleistynyt etenkin kouluikäisten lasten asuntokunnilla. Samalla lapsiasuntokuntien ahtaasti asuminen on yleistynyt kerrostaloissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/storgards_leena_1.jpg)
YK:n tilastotoimen laatimat tilastotyön perusperiaatteet täyttävät tänä vuonna 30 vuotta. Vuosien saatossa niiden merkitys on vahvistunut yhteiskunnassa. Perusperiaatteet luovat hyvän perustan tietojen hallinnalle ja jakamiselle erityisesti julkisella sektorilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ahti_miettinen_outi_1.jpg)
YK:n virallisen tilaston periaatteet ohjeistavat tilastoviranomaisia kertomaan tarkasti, miten tilastot on laadittu. Periaatteen avulla voidaan arvioida myös muun yhteiskunnassa syntyvän tiedon luotettavuutta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2022/pajunen/helmi/pajunen_lasten_kuolleisuus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Vuonna 2020 Suomessa kuoli pikkulapsia ja peruskouluikäisiä vähemmän kuin koskaan tilastohistorian aikana. Myönteinen kehitys ei ulotu kuitenkaan nuoriin, sillä 15–19-vuotiaiden kuolleisuus on kääntynyt jälleen kasvuun. Lapset menehtyvät useimmiten tauteihin, nuorilla yleisimmät kuolinsyyt ovat itsemurha, liikenneonnettomuudet ja myrkytystila.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/arhosalo_liina_1.jpg)
Uudet rautakauppojen hinta-aineistot otetaan käyttöön tammikuun tiedoista lähtien, jotka julkaistaan 15.2.2022. Moderni tiedonkeruu on pelastus sekä tilaston tekijöille että tiedonkeruun piirissä oleville rakennustarvikkeiden myyjille.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/keva_juho_1.jpg)
Saamelaisista voisi tuottaa helposti monin tavoin käyttökelpoista tilastotietoa olemassa olevista lähteistä, muistuttaa Juho Keva saamelaisten kansallispäivän kunniaksi. Hän laskee, että saamelaisten määrä saamelaisalueen ulkopuolisessa Suomessa on huomattavasti korkeampi kuin kielitaustan perusteella päästään tarkastelemaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/mustonen_anna_1.jpg)
Finnveran vientitakuut ja erityistakaukset esitetään jatkossa valtion takauskannan sijaan erillisessä, lakisääteisille takauksille varatussa kohdassa julkisyhteisöjen vastuiden julkaisussa. Muutoksen myötä Suomen valtion takausten vertailtavuus muihin EU-maihin paranee.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2022/aulaskari_kesti/aulaskari_kesti_tilastokilpailu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Nuorille suunnatut tilastokilpailut ovat tapa edistää medialukutaitoa ja lähdekritiikkiä. Suomen koululaiset ovat pärjänneet kisoissa hyvin. Tänä vuonna on taas uusia mahdollisuuksia oppia ja menestyä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/mustonen_anna_1.jpg)
Tilastokeskus on valmistellut uudesta sektoriluokituksesta luonnoksen, jossa hyvinvointialueet tullaan luokittelemaan paikallishallintosektorille. Helsingin kaupungin sote-toiminta luokitellaan jatkossakin kuntasektorille.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/pitkanen_saarenmaa/joulu/pitkanen_saarenmaa_lasten_media_artikkeli_2048x1365.jpg)
Digitaalisen teknologian harppoen edennyt kehitys on vaikuttanut olennaisesti suomalaislasten ja -nuorten elämään. Älylaitteet, pikaviestimet ja moninaiset sosiaalisen median palvelut tavoittavat päivittäin likipitäen kaikki nuoret. Erityisesti suosiotaan on kasvattanut digitaalinen pelaaminen. Samalla osa lapsista ja nuorista on kuitenkin altistunut mediayhteiskunnan ikäville lieveilmiöille.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/huomo/marras/huomo_lasten_muutot_artikkeli_2048x1365.jpg)
Pandemia etätöineen myllersi ainakin tilapäisesti joitakin muuttotrendejä. Lapsiperheiden suuntautuminen suurten kaupunkien kehyskuntiin on kuitenkin jatkunut jo pitkään – syinä työpaikat, palvelut, koulut ja kulkuyhteydet.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/saarenmaa/marras/saarenmaa_ruotsinkieliset_lapset_suomessa_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ruotsinkielisyys ei ole tiukkarajainen määritelmä ja suomenruotsalaisten lasten määrä voidaan laskea useammalla tavalla. Lähes puolet ruotsinkielisiksi rekisteröidyistä lapsista on käytännössä kaksikielisiä. Erityisen yleistä tämä on pääkaupunkiseudulla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/haapakangas_kimmo_1.jpg)
Rikosten tilastointi riippuu paljolti siitä, miten poliisi tallentaa tiedot järjestelmäänsä. Tilastokeskus ei tee suuria muutoksia poliisilta tulevaan aineistoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/ruotsalainen/syys/ruotsalainen_lapset_tuloluokissa_artikkeli_2048x1365.jpg)
Osa lapsiperheistä painii talousvaikeuksissa, osa tulee oikein hyvin toimeen. Valtaosa sijoittuu ääripäiden väliin. Tulonjaon näkökulmasta suomalaislapsia ei voi käsitellä yhtenä homogeenisena ryhmänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/witting_mika_1.jpg)
Miksi samasta ilmiöstä on kahdet eri luvut? Niin Tilastokeskuksen kuin opetushallinnon tarkasteluille on käyttötarpeensa, mutta ne voivat hämmentää tietojen käyttäjiä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/reijo/syys/reijo_lapsiperheet_asumiskulut_artikkeli_2048x1365.jpg)
Asumiskustannukset ylittävät harvoin 40 prosenttia suomalaisten lapsiperheiden käytettävissä olevista rahatuloista. Lapsiperheiden tulonsiirtoina saamat asumistuet ovat Suomessa suuremmat ja pienituloisia lapsiperheitä on vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa. Tiedot perustuvat vuosittain laadittavaan otospohjaiseen EU-SILC-mikroaineistoon.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kauranne_johanna_laiho_ttulevaisuus.jpg)
Koronakriisi, ilmastokriisi ja talouden suhdannevaihtelut ovat nostaneet hyvinvoinnin niin poliittiseen debattiin kuin arkipäiväiseen jatkuvaan keskusteluun. Hyvinvoinnin tekijät, käsitykset ja mittarit elävät ajassa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_pertti_1.jpg)
Etätyö kotoa käsin on yleisintä perheenisien parissa. Kotitalouden koostumuksen mukaan ei kuitenkaan voi tehdä suoraviivaisia johtopäätöksiä, kuinka hyvin kotonatyössä viihdytään. Etä- ja läsnätyön yhdistävän mallin etsiminen työelämässä lienee vasta alkutaipaleellaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva44_2048x1365.jpg)
Pelkästään kotona työskennelleiden osuus on laskenut selvästi. Ei lainkaan niin tehneiden määrä on kasvanut hieman alkuvuodesta.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/andersson/andersson_aland_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tänä vuonna juhlitaan Ahvenanmaan itsehallinnon sataa vuotta. Sekä suurvaltapolitiikka että maantieteellinen sijainti keskellä merta ovat aikojen saatossa muovanneet ahvenanmaalaista yhteiskuntaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/aulaskari/heina/aulaskari_leena_1.jpg)
Tilastokeskuksen tietopalveluun esitetään toisinaan mitä eriskummallisempia kysymyksiä. Infossa työskentelevät neuvovat tiedon löytämisessä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/piela/kesa/piela_juhannus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Suomalaiset valuvat juhannuksena mökeille, ja kaupunkien kaduilla on autiota. Luhangalla, Kustavissa, Puumalassa ja Kuhmoisissa väkimäärä jopa nelinkertaistuu keskikesän juhlan aikaan. Mitä kaikkea mobiilidata kertoo suomalaisten juhannuksenvietosta?
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/phillips/kesa/phillips_ulla_1.jpg)
Tilastohaastattelija kerää tietoja haastateltavan senhetkisestä elämäntilanteesta. Kuunteleminen on työssä tärkeää – ja jokainen vastaaja ja vastaus on arvokas, muistuttaa Ulla Phillips blogissaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/tuononen/tuononen_varhaiskasvatus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Laadukkaan varhaiskasvatuksen merkitys lasten ja perheiden hyvinvoinnille tunnustetaan aiempaa vahvemmin niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin. Suomessa varhaiskasvatuksen osallistumisaste on kuitenkin edelleen verraten alhainen. Varhaiskasvatuksen tietopohja on laajenemassa uuden tietovarannon myötä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/witting/witting_witting_lukio_amis_peruskoulu_artikkeli_2048x1365.jpg)
Perhetaustan merkitys korostuu jo toisen asteen opintoihin hakeutumisessa ja läpäisyssä. Välivuosien pitäminen peruskoulun jälkeen sisältää riskin, ettei opintoja jatketa myöhemminkään. Nuorten oppivelvollisuus pidentyy ja laajenee tänä vuonna kattamaan ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/pirtonen_karppinen/pirtonen_karppinen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kannustamme kuntia ja kuntapäättäjiä seuraamaan omaa materiaalien- ja energiankulutustaan, jätteiden syntyä, suojeltujen luontokohteiden määrää sekä kuntalaisten hyvinvointia. Kiertotalouteen panostava kunta houkuttelee alueelleen myös kiertotalouteen liittyvää liiketoimintaa ja investointeja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/martikainen_juha_1.jpg)
Tilastotieto pyrkii objektiiviseen totuuteen. Toisaalta tilastojen tekemiseen sisältyy myös taiteesta tuttuja piirteitä, sillä kaikki ei ole tilastointimenetelmin laskettavissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/nikander_pietilainen/huhti/nikander_pietilainen_isovanhemmat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhdeksällä kymmenestä suomalaislapsesta on ainakin yksi elossa oleva isovanhempi. Vaikka isovanhempia ei löytyisikään Suomesta, voi heitä olla ulkomailla. Puolella 58-vuotiaista naisista ja 61-vuotiaista miehistä on lapsenlapsia. Isovanhemmat ovat nykyään aiempaa iäkkäämpiä ja asuvat aiempaa useammin erillään.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/huomo/huhti/kouluverkosto/huomo_kouluverkosto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Koululaisia on nyt hiukan enemmän kuin vuosikymmen sitten. Yhä useampi heistä asuu kaupungeissa. Pienet kyläkoulut ovat lähes kadonneet Suomesta, kun koulunkäyntiä on keskitetty koulukeskuksiin ja yhtenäiskouluihin. Kainuussa ja Lapissa koulumatka voi olla jopa yli 50 kilometriä suuntaansa.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/pasila/maalis/pasila_hallinnolliset_rekisterit_artikkeli_2048x1365.jpg)
Rekisterit ovat 1980-luvulta lähtien tehostaneet tilastotuotantoa merkittävästi. Viime vuosina monet rekisterinpitäjät ovat rakentaneet uudenlaisia tietovarantoja kuten Verohallinnon tulorekisteri. Ne tuovat tilastointiin mahdollisuuksia mutta myös niin paljon työtä, että uusia kustannussäästöjä ja tuottavuusloikkia ei ole ainakaan lyhyellä tähtäimellä luvassa – pikemminkin päinvastoin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ville_vertanen_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kun halutaan lisätä laadukkaan tilastotiedon käyttöä yhteiskunnassa, tulee tiedon löytämisen olla helppoa. Tilastotoimijoiden kunnianhimoisena tavoitteena on yhden luukun periaate, jossa kaikki virallinen tilastotieto löytyy samasta paikasta.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/johanna_laiho_kauranne_artikkeli_2048x1365.jpg)
Laadukas tieto on kuin design-tuote: se on kestävää, monikäyttöistä ja ajassa merkityksensä säilyttävää.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pietilainen_marjut_1.jpg)
Meillä lapsuudenkodista lähdetään pohjoismaiseen tyyliin melko varhain, keskimäärin 21,8-vuotiaina, kun Euroopassa nuoret muuttavat omilleen keskimäärin nelisen vuotta vanhempana. Suomessa naiset muuttavat kotoa pois selvästi aiemmin kuin miehet.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/jakobsson__perustietovarantojen_laatu_artikkeli_1200x800.jpg)
Suomi on perinteisesti nähty perustietovarantojensa osalta maailman huippumaana, silti jäimme hännille OECD:n tekemässä digitalisaatiovertailussa. Miksi yksittäiset hyvät laatukäytännöt eivät ole levinneet tehokkaasti eri organisaatioille?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/huomo_miia_1.jpg)
Syrjäisemmilläkin alueilla voi olla suhteessa asukasmäärään paljon yksinasuvia, enemmistö asuu kuitenkin isoissa kaupungeissa. Sen kertoo Paavo, Tilastokeskuksen postinumeroaluetilastot-palvelu.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/mikko_lindholm_artikkeli_2048x1365.jpg)
Digitaalisen datan merkitys taloudessa, kulttuurissa ja viihteessä kasvaa koko ajan, ja tilastoinnin piirissä on vain hyvin pieni osa kaikesta nykymaailmassa syntyvästä datasta. Tämä haastaa tietoa tuottavat viranomaiset – millainen data on merkityksellistä kansalaisille, yrityksille tai päätöksenteolle?
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/marjo_bruun_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kansainvälisissä tehtävissä Marjo Bruun on saanut nähdä, miten erilaisista lähtökohdista tilastointia erilaisissa yhteiskunnissa tehdään. Hänen aikanaan toiminta tilastokokouksissa on muuttunut vuorovaikutteisemmaksi.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/marjo_bruun_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastoviranomaisen merkitys nojaa vahvaan osaamiseen: eri tietolähteiden yhdistämiseen ja ymmärrykseen metatietojen tarpeellisuudesta käytettävyyden kannalta. Tietojen käytön eettisten periaatteiden toteuttamisessa toimimme esimerkkinä muille, muistuttaa Tilastokeskuksen pääjohtaja Marjo Bruun eläköitymisensä kynnyksellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/taskinen_kristian_1.jpg)
Pikaestimaatti kertoo selvästi odotuksia paremmasta talouskehityksestä koronavuonna. Tieto on auttanut hallintoa, kuluttajia ja yrityksiä toimimaan kriisin keskellä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2021/tuominiemi/tuominiemi_nuoret_tuomitut_artikkeli_2048x1365.jpg)
Nuorten tekemät rikokset ovat olleet paljon esillä mediassa viime aikoina. Tilastojen mukaan alle 21-vuotiaiden osuudet kaikista tuomituista ovat vähentyneet. Mistä rikoksista ja millaisia rangaistuksia heille tuomitaan?
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2021/kotkavuori/tammi/kotkavuori_pentinmaki_erkki_artikkeli_2048x1365.jpg)
Miksi tilastoasiantuntijat Suomessa ovat niin aktiivisia kirjoittajia? Yhden ihmisen vaikutus voi olla arvaamattoman suuri. Vastikään edesmennyt Erkki Pentinmäki oli luomassa tiedon avaamisen kulttuuria Tilastokeskukseen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/haapakangas/marras/haapakangas_nuorisorikollisuus_artikkeli_2048x1365.jpg)
Rikoksiin syylliseksi epäiltyjen nuorten määrä on pääosin pienentynyt koko 2010-luvun ajan, samoin nuorten osuus kaikista tuomituista. Tilastojen perusteella rikollisuus keskittyykin aiempaa pienempään joukkoon nuoria, joista osa on siirtynyt vakavampiin rikoksiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva29_2048x1365.jpg)
Lähes kaikilla lapsilla ja nuorilla on ystäviä, mutta yhteyttä pidetään nyt tapaamisen sijaan entistä enemmän sähköisesti. Netti on tuonut nuorille aiempaa enemmän ystäviä, mutta yksinäisyyttäkin koetaan. Lapset ja nuoret osallistuvat aktiivisesti kansalaistoimintaan, erityisesti urheiluseuroissa mutta myös vapaaehtoistyössä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/pietilainen/marras/pietilainen_suomen_lapset_artikkeli_2048x1365.jpg)
Lasten määrä ja osuus Suomen väestössä ovat vähentyneet ennätyksellisen pieniksi. Tilastoissa se näkyy muun muassa lapsiperheiden vähenemisenä ja perhekoon pienenemisenä sekä huoltosuhteen heikkenemisenä. Joka kolmas lapsi syntyy Uudellemaalle. Ulkomaalaistaustaisten lasten osuus on kasvanut tasaisesti 1980-luvulta alkaen. Nykyisin noin joka kymmenes lapsi on ulkomaalaistaustainen.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/hanifi_huomo/marras/hanifi_huomo_harrastukset_artikkeli_2048x1365.jpg)
Sähköinen viestintä ja sosiaalinen media ovat lyhyessä ajassa muuttaneet lasten ja nuorten luovaa kulttuuria syvällisellä tavalla. Kirjoittaminen on menettänyt suosiotaan tällä vuosituhannella, mutta videoita kuvaa yhä useampi. Jako tyttöjen ja poikien harrastuksiin on edelleen selvä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/bruun_marjo_1.jpg)
Yhteistyöllä luomme tulevaisuuden datataloudelle ja yhteiskunnalle vankan perustan, jonka ansiosta arvokkaat tietoaineistomme voivat palvella parhaalla mahdollisella tavalla Suomea tulevaisuudessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/piela_pasi_1.jpg)
Kokeilujemme perusteella teleoperaattoriperusteinen mobiilipaikannusdata taipuu ketterästi monipaikkaisen elämän tarkasteluun. Työ mobiilipaikannusdatan hyödyntämiseksi jatkuu Tilastokeskuksessa. Neuvottelemme kaikkien suurten operaattoreiden kanssa yhteistyöstä tilastotuotannon kehittämiseksi.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/pietilainen/syys/pietilainen_sateenkaariperheet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Vuonna 2019 Suomessa oli perhetilaston mukaan 873 sateenkaariperhettä. Näistä saman sukupuolen avioparien ja rekisteröityjen parien lapsiperheistä miltei kaikki oli naisparien lasten muodostamia perheitä. Yksilapsisten perheiden osuus on sateenkaariperheissä suurempi kuin lapsiperheissä yleensä, ja sateenkaariperheiden lapset ovat myös nuorempia.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pohjanpaa_kirsti_1.jpg)
Suomessa elää noin 7 000 henkilöä avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa samaa sukupuolta olevan puolisonsa kanssa. Tilasto ei nosta yksilöitä esiin, mutta voi silti vahvistaa malleja.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/taskinen_kristian/elo/taskinen_tilastotartikkeli_2048x1365.jpg)
Poikkeusajat vaikuttavat tilastojen optimaaliseen julkaisuajankohtaan, sillä tarve eri tiedoille voi vaihdella merkittävästi eri aikoina. Hyvä tilasto on ajassa tasalaatuinen, ja tilapäisille laatutason poikkeamille tulee olla hyvät perusteet.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/raatikainen/raatikainen_riikka_artikkeli_2048x1365.jpg)
Yhteiskunnan kehittämisen tulee perustua totuudenmukaisen tietoon. Huonosti suunnitellut kyselylomakkeet voivat tuottaa virheellisiä vastauksia. Liittymällä vastaajapaneeli Signaaliin vaikutat kysymysten ymmärrettävyyteen ja saadun tiedon luotettavuuteen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/kerko_santtu_1.jpg)
Konsernien ulkomaille jäävät tulot johtavat satojen miljoonien eurojen loveen Suomen yhteisöverokertymässä, kertoo Tilastokeskuksessa tehty gradututkimus siirtohinnoittelusta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2020/lesonen_pirtonen/lesonen_pirtonen_jatteet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Kun yhdistetään tilastot jätteistä ja materiaalivirroista tuotantolukuihin, saadaan käsitys kansantalouden materiaaliriippuvuudesta ja ekotehokkuudesta. Kansainvälisessä vertailussa Suomi kuluttaa luonnonvarojaan kovalla kädellä, tuottaen samalla reilusti jätettä asukasta kohden.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/ruuskanen_timo_1.jpg)
Vapaa-aikatutkimuksen perusteella nuorempien ikäluokkien tulisi muuttaa korona-aikana aikaisempia liikuntatottumuksiaan säilyttääkseen aikaisemman harrastamisen volyymin. Vanhempia ikäluokkia korona näyttäisi kohtelevan tässä suhteessa suopeammin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/mikkela_elina_1.jpg)
Kun erilliset rekisterit korvautuvat tulorekisterillä, ammattitietoja voi antaa monin eri tavoin. Esimerkiksi sihteerien ja johtajien määrät voivat moninkertaistua luokitusmuutosten takia.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva2_2048x1365.jpg)
Lähes 1,3 miljoonaa koululaista tai opiskelijaa taituroi läksyjään nyt kotoa käsin. Vinkkini niin opettajille kuin oppilaille: terästäkää yhteiskunnallisen ja numeerisen tiedon käyttöä osallistumalla tilastojulistekilpailuun. Viime kisan kärkikaarti kertoo videolla, miksi kannattaa osallistua.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2020/kotkavuori/maalis/wc_paperit/kotkavuori_wc_rullat_artikkeli_2048x1365.jpg)
Ruotsalainen tilastotaikuri Hans Rosling havainnollisti maailman tulevan väestökehityksen kymmenellä rullalla.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/keva_juho_1.jpg)
Suuntaa-antavakin arvio saamenkielitaustaisten lasten ja nuorten alueellisesta jakaumasta voi tarjota vanhemmille tärkeää tietoa saamenkielisen opetuksen mahdollisuudesta ja palvella kuntien päättäjiä opetuksen järjestämisessä, kirjoittaa Juho Keva saamelaisten kansallispäivän blogikirjoituksessaan.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rantala_marja_1.jpg)
Kokemukseni vajaan vuoden pestistä Tilastokeskuksen ns. lainajohtajana ovat pelkästään positiivisia, kirjoittaa Maanmittauslaitoksen ylijohtaja Marja Rantala. Johtajakiertoni on toivottavasti rohkaiseva esimerkki valtionhallinnon johtajien liikkuvuudesta ja henkilökierrosta kumppanivirastossa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/hanifi_paakkonen/artikkeli_2048x1365isa_ja_poika.jpg)
Yli 40 prosenttia isistä oli harrastanut lastensa kanssa liikuntaa tai urheilua vuoden aikana, kertoo vuoden 2017 vapaa-aikatutkimus. Suosittua on myös erilaisissa kulttuuritilaisuuksissa, museoissa ja näyttelyissä käyminen ja urheilukilpailujen katsominen.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/storgards/storgårds_tilastotuotanto_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastojen tuotannon ja julkaisun keskiössä ovat kansainväliset ja kansalliset tietotarpeet. Perinteisiä tilastoja tuotetaan jatkossakin, mutta niiden rinnalle tuodaan nopeammin tuotettua tilastotietoa ja lisää kokeellisia tilastoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/bruun_marjo_1.jpg)
Katsotaan yhdessä pitkälle ja tehdään Suomesta tiedon eettisen käytön ja hyödyntämisen huippumaa ja edelläkävijä Euroopassa, kirjoittaa pääjohtaja Marjo Bruun käynnistäessään Tilastokeskuksen organisaatio- ja toimintamallien kokonaisvaltaisen uudistuksen.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/katainen_antti_1.jpg)
Helsingin kaupungin keskustatunnelista käydyssä keskustelussa esiin noussut "tilastovirhe" on hyvä esimerkki siitä, miten lähdetietojen oikeellisuus vaikuttaa tilastojen laatuun. Tämä korostuu erityisesti pienaluetilastoissa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/hoffren_jukka_1.jpg)
Arvioiden mukaan maailmanlaajuisesti noin 30 prosenttia kaikesta tuotetusta ruoasta päätyy hävikkiin. Suomessa kaikesta syömäkelpoisesta ruoasta haaskataan arviolta 10–15 prosenttia. Kotitaloudet heittävät ruokaa vuosittain roskiin 120–160 miljoonaa kiloa – noin 23 kiloa ruokaa suomalaista kohti. Esitetyt arviot ovat kuitenkin epävarmoja, ja ruokahävikin tilastointia ollaan parhaillaan kehittämässä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/pehkonen_sampo_1.jpg)
Vuoden 2018 palkkarakennetilastoon on tehty palkansaajien tuntiansiolaskentaan muutos, jonka sivutuotteena keskimääräiset ansiot laskevat etenkin miesvaltaisilla aloilla. Sen johdosta EU-määritelmän mukainen sukupuolten välinen palkkaero supistuu 0,7 prosenttiyksikköä.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/rantala_marja_1.jpg)
Eduskunnan keväällä hyväksymät tietopoliittinen selonteko ja tiedonhallintalaki mahdollistavat entistä paremman tietojen hyödyntämisen yhteiskunnan, asiakkaiden ja käyttäjien hyödyksi. Tavoitteiden toteuttaminen vaatii joukkuepeliä, jossa on selvät tavoitteet lyhyemmälle ja pidemmälle ajanjaksolle sekä osaavat pelaajat oikeilla paikoilla.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/hiltunen/hiltunen_mummojen_tarina_artikkeli_2048x1365.jpg)
1900-luvun alussa syntyneet mummoni elivät huomattavasti pidempään kuin silloinen vastasyntyneen elinajanodote oli. Toinen asui koko ikänsä talossa, josta puuttui juokseva vesi ja viemäröinti. Sirkku Hiltunen peilaa isoäitiensä elämänvaiheita tilastoja vasten.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/yla-jarkko_mari_1.jpg)
Tilastolain uudistustyön soisi tuovan yrityksille mahdollisuuden luovuttaa hallussaan olevia tietoja tilastointia varten. Näiden uusien tietoaineistojen myötä Tilastokeskuksen aiheuttama rasitus niin yrityksille kuin kansalaisille pienenisi huomattavasti.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/metsa/touko/metsa_video_ttrendit_artikkeli_vakiokuva_2048x1365.jpg)
Teinin nenä kännykässä, huomio suosikkitubettajansa uusimmassa videopläjäyksessä tai somessa jaetussa maalitykitysvideossa. Varhaisteini lumoutuneena kaverin insta-tarinasta. Liikkuvaa live-tarinaa, niin koukuttavaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/vertanen/touko/vertanen_satelliittitilinpito_artikkeli_2048x1365.jpg)
Miten yhteiskuntamme kehittyy, jos näkökulmana on digitaalinen talous, biotalous, terveys, kulttuuri, turismi, kotityö tai luonnonvarat? Bruttokansantuotetta täydentävät ja tarkentavat taulukot tarjoavat päätöksentekijöiden käyttöön systemaattisia ja kansainvälisesti jaettuja mittareita.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/korhonen_martti_1.jpg)
Tilastokeskus julkaisee vuokratiedot jatkossa yhtenä tilastokokonaisuutena. Uusi neljännesvuositilasto kuvaa huomattavasti aikaisempaa tarkemmin vuokra-asuntomarkkinan todellisuutta.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2019/haapakangas/huhtik/haapakangas_seksuaalirikokset_artikkeli_2048x1365_0001.jpg)
Poliisin tilastoissa rikosepäilyjen määrä on selvästi lisääntynyt, mutta uhritutkimusten mukaan hyväksikäytöksi luokiteltavat seksuaalikokemukset ovat vähentyneet. Ilmiön tiedostaminen ja nostaminen julkiseen keskusteluun on lisännyt ilmoitusalttiutta ja valmiutta ilmoittaa vanhemmistakin teoista, arvioivat tutkijat.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva10_2048x1365.jpg)
Rakennetun ympäristön tietokokonaisuus tarjoaa tulevaisuudessa tiedot rakennusten ja huoneistojen elinkaaresta, kun yhteisiä tietovarantoja kehitetään viranomaisten ja yksityisten toimijoiden yhteistyönä. Huoneistotietojärjestelmän jatkokehittämisellä on laaja-alaiset vaikutukset rakennetun ympäristön tilastointiin.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokuvat/2048x1365/ttrendit_vakiokuva27_2048x1365.jpg)
Vaikuttaako lasten määrä perheiden kokonaisveroasteeseen? Kulutustutkimuksen aineiston perusteella ei.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/roine_saara_1.jpg)
Tietoja palvelutuotannon volyymin kehityksestä saa nyt kuukausittain palvelualojen liikevaihtotietojen julkaisun yhteydessä. Suomi on jo kauan ollut palveluyhteiskunta, mutta silti tilastot mittaavat kattavammin teollisuutta kuin palveluita. Miksi näin?
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/kotkavuori/kotkavuori_tanssiva_kongressi_artikkeli_2048x1365.jpg)
Tilastotiedoilla oli osuutensa Euroopan rajojen siirtelyssä jo parisataa vuotta sitten. Politikointi ja tunteet toki hallitsivat peliä, kuten tänäkin päivänä.
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi2019/keva/keva_saamelaisten_kansallispva_artikkeli_2048x1365.jpg)
Buori sámi álbmotbeaivvi buohkaide, toivottaa Juho Keva (vasemmalla) pohjoissaamen kielellä. Kolttasaamelainen Aki Harju toivottaa puolestaan Šiõǥǥ saaʹmi meersažpeiʹvv pukid. Inarinsaameksi otsikon toivotus kuuluu Pyeri Säämi aalmugpeivi puohháid.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/helminen/helminen_syntyneet_artikkeli_2048x1365.jpg)
Syntyvyyden pieneneminen on herättänyt viime aikoina laajasti keskustelua. Ilmiö johtuu tällä hetkellä lähes pelkästään suomalaistaustaisten naisten synnytysten vähenemisestä.
![](/tietotrendit/media/uploads/tt2018/tuomaala/heinakuu_kieltolaki/tuomaala_kieltolaki_tt_2048x1365.jpg)
Enemmistö naisistakin kannatti kieltolain kumoamista, lain kannattajia oli kuitenkin enemmän kuin miesten keskuudessa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/yla-jarkko_mari_1.jpg)
Vietin vuoden työskennellen Kansainvälisen Valuuttarahaston IMF:n palveluksessa Washington D.C:ssä. Vanhemman ekonomistin pestini oli Tilasto-osastolla Reaalisektori-yksikössä. Reaalisektorilla tarkoitetaan kansantalouden tilinpitoa ja hintatilastoja.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/savela_olli_1.jpg)
Varhaisin tilastomuistoni on 1960-luvun alusta, kun olin kansakouluikäinen. Seisoin serkkupoikani kanssa vastavalmistuneen kolmostien ylittävällä sillalla Hyvinkäällä. Seurasimme ohikulkevia autoja, jotka olivat matkalla Helsinkiin, oli Eläintarhan ajot.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/melkas_jussi_1.jpg)
”Missiota ei yleensä ole esitetty tilastojen ymmärtämisen elementiksi”, kirjoittaa Jussi Melkas. Tilastojen lukutaitoa pitkään itsekin opettanut Tilastokeskuksen ex-tietopalvelujohtaja oivaltaa Hans Roslingin muistelmista, että osatakseen kysyä oikein pitää olla käsitys siitä, mikä maailmassa on tärkeää ja korjattavaa.
![](/tietotrendit/media/uploads/vakiokirj/melkas_jussi_1.jpg)
Virallisen tilaston toimintaympäristön on nopeasti muuttunut haasteelliseksi. Keskeinen muuttuja on digitalisaatio, jolla on ollut sekä suoria että välillisiä vaikutuksia tietomarkkinoihin. Tiedon näköistä informaatiota liikkuu verkossa valtavat määrät, ja se kilpailee tilastoinformaation kanssa sekä sisällöillä, nopeudella että vakuuttavuudella.
![](/tietotrendit/media/uploads/ttrendit_2017/4_2017/ruotsalainen/ruotsalainen_2048x1365.jpg)
Rekisterit mullistivat aikanaan koko tilastotuotannon. Digitalisaation myötä tieto pyritään keräämään vain kerran ja saattamaan pian kaikkien käyttöön. Onko nyt aika uudelle vallankumoukselle?
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Useat tilastot laaditaan esittämällä kysymyksiä satunnaisesti valitulle otosjoukolle. Miten saamme kysymyksistä sellaisia, että vastaajat ymmärtävät ne samalla tavalla? Ja vastaamisesta motivoivaa – ehkäpä jopa mukavaa?
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/media/uploads/blogi_2017/vehkalahti/vehkalahti_kimmo_2048x1365.jpg)
Euroopan tilastopäivä muistuttaa maailmanlaajuisesta, meitä ympäröivästä tilastojen virrasta, jonka pyörteissä pärjääminen edellyttää tilastollista lukutaitoa. Aihe on kiehtonut minua ja kietoutunut tiukasti tilastotieteen kurssiini, joka on nykyään avoin kaikille.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Suhdanteiden ennakoinnin kannalta keskeistä tilastojen tuotantoketjua ei juurikaan ole tutkittu. Tilastokeskuksen asiantuntijat Kari Rautio ja Atte Lintilä etsivät yhteyttä tilauksien, tuotannon, varastojen ja liikevaihdon välillä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tilastotiede ja tilastot eivät tunne rajoja. Tarinankertojien toristaan kuuluisa Marrakech keräsi viime viikolla lähemmäs 2 000 tilastotieteen, sitä soveltavien alojen sekä virallisen tilastotuotannon edustajaa yli 120 maasta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Erilaisten talouksien asumispreferenssejä voi tarkastella postinumeroalueittain käyttämällä Tilastokeskuksen veloituksetonta Paavo – postinumeroalueittainen avoin tieto -palvelua. Siitä saa tilastotietoa muun muassa talouksien koosta ja elämänvaiheesta sekä asumisesta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Globaalien arvoketjujen kuvaus edistyy kansainvälisten tilastohankkeiden valmistuessa. OECD:n ja WTO:n yhteishankkeen TiVA:n (Trade in Value Added) alustavien tulosten mukaan Suomen riippuvuus ulkomaankaupasta ei poikkea suuresti muista OECD-maista.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Toisen asteen koulutukseen hakivat lähes kaikki peruskoulun päättäneistä vuonna 2015. Koulutusten ulkopuolelle heistä jäi vajaa kolme prosenttia, vieraskielisistä silti yhdeksän prosenttia. Uusista ylioppilaista vain joka kolmas aloittaa jatko-opinnot ylioppilasvuonna.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Nykynuoret elävät aiempaa vauraammassa, kaupunkimaisemmassa ja monikulttuurisemmassa Suomessa. Nuorten elintaso ja terveys ovat kohentuneet, kuolleisuus on vähentynyt ja koulutus on tuonut lisää tulevaisuuden mahdollisuuksia. Hyvinvoinnissa on kuitenkin eroja, joihin vaikuttavat mm. sukupuoli ja perhetausta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tammikuusta alkaen yritykset, joiden vuosiliikevaihto on alle 500 000 euroa, voivat ilmoittaa kuukausittaisen arvonlisäveronsa suoriteperusteisen ilmoituksen sijaan maksuperusteisesti. Suhdannetilastoissa on tämän vuoksi varauduttu aineistomuutokseen. Pulmallisinta muutoksenhallinnassa on, ettei maksutapaa vaihtavia yrityksiä pystytä varmuudella tunnistamaan.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Ulkomaalaistaustaiset nuoret muovaavat etnistä identiteettiään suhteessa suomalaisuuteen ja oman lähtömaansa kulttuuriin. Siihen, millaiseksi se kehittyy, vaikuttavat merkittävästi maahanmuuttoikä ja asumisaika sekä lähtömaa. Merkitystä on myös ympäröivällä yhteiskunnalla, sen ilmapiirillä ja nuorten kokemalla kohtelulla.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Yksinyrittäjien lukumäärä on viime aikoina lisääntynyt, mutta työnantajayrittäjien polkenut paikallaan. Jotta voitaisiin arvioida, millainen vaikutus tällä on työllisyyteen, tarvitaan useita tietolähteitä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Yritystoiminta muuttaa jatkuvasti muotoaan. Samaan aikaan tilastoinnille asetetut laatuvaatimukset ovat kasvaneet. Käynnissä onkin yritystilastojen perustaa koskeva muutos, jonka ytimessä on yritysyksikkö. Tarkoituksena on varmistaa, että yritystilastot antavat taloudesta mahdollisimman oikean kuvan.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Lapset päätyvät usein samoille koulutuksen ja työn aloille kuin vanhempansa. Valinnat ovat usein sukupuolen suhteen eriytyneitä, mikä heijastuu työmarkkinoiden segregaationa. Vanhempien malli ohjaa lapsia kouluttautumaan myös sukupuolelleen epätyypillisille aloille.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Monikulttuurisuudesta puhutaan Suomessa paljon, mutta sitä ymmärretään yhä huonosti. Asia herättää tunteita, ja se hankaloittaa monikulttuurisuuden rauhallista tarkastelua ja siitä käytävää keskustelua. Lisäksi ihmisillä menevät helposti sekaisin monikulttuurisuus väestöllisenä tosiasiana ja poliittisena ideologiana.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Alle kouluikäisiä lapsia hoidetaan Suomessa usein kotona. Suomi jääkin selvästi jälkeen EU:n asettaman varhaiskasvatukseen osallistumisen tavoitteesta.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen ja TEM:n työnvälitystilaston työttömistä työnhakijoista vain 40 prosenttia on samoja henkilöitä.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Teleoperaattorien keräämien paikannustietojen pohjalta on maailmalla tuotettu analyyseja ihmisten liikkumisesta. Erityisesti matkailutilastoissa näitä tietoja voidaan hyödyntää.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tilastokeskus aloitti oman haastattelutoiminnan verraten myöhään, mutta on kirinyt itsensä sittemmin alan eturiviin.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Tietotuotanto kohtaa samanlaisen muutoksen kuin media on jo kohdannut.
![](/tietotrendit/static/img/tt_placeholderImg.png)
Varsovassa käytiin marraskuussa ilmastoneuvottelut, joissa Tilastokeskuksen kehittämispäällikkö Riitta Pipatti toimi EU:n neuvottelijana kasvihuonekaasujen raportointiin liittyvissä kysymyksissä. Pipatin vastuulla oli maaraportin ja kaksivuotisraportin tarkastusohjeita käsittelevien kokousten puheenjohtajuus.