Tämä tilasto on lakkautettu.
Tilastotietoa tästä aiheesta julkaistaan toisen tilaston yhteydessä.
Julkaistu: 17.4.2020
Ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavaan koulutukseen osallistuminen jatkoi kasvuaan
Ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa oli vuonna 2019 reilut 14 000 opiskelijaa, mikä on noin 800 opiskelijaa enemmän, kuin vuotta aikaisemmin. Myös suoritettujen ylempien ammattikorkeakoulututkintojen määrä kasvoi reilulla 200 tutkinnolla. Sen sijaan ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa opiskelijoiden määrä laski edelliseen vuoteen nähden. Vuonna 2019 ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa oli yhteensä vajaat 128 000 opiskelijaa. Tiedot käyvät ilmi Tilastokeskuksen koulutustilastoista.
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon opiskelijat ja tutkinnot 2003-2019
![Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon opiskelijat ja tutkinnot 2003-2019](akop_2019_2020-04-17_tie_001_fi_001.gif)
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneista seitsemän kymmenestä naisia
Vaikka ammattikorkeakoulututkintoon tähtäävän koulutuksen opiskelijamäärä pieneni edellisvuodesta noin 650 opiskelijalla, pysyi tutkintojen määrä samalla tasolla vajaassa 25 000 suoritetussa tutkinnossa.
Naiset osallistuivat miehiä useammin tutkintoon johtavaan koulutukseen ammattikorkeakouluissa vuonna 2019. Ammattikorkeakoulututkintoon tähtäävässä koulutuksessa naisia oli 52 prosenttia, ja ylempään ammattikorkeakoulututkintoon opiskelevista lähes kaksi kolmesta oli naisia. Uusista ammattikorkeakouluopiskelijoista naisia oli sen sijaan peräti 55 prosenttia, ylempään ammattikorkeakoulututkintoon opiskelevista 67 prosenttia.
Ammattikorkeakoulututkinnon vuonna 2019 suorittaneista naisia oli kuusi kymmenestä. Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon osalta vastaava osuus oli seitsemän kymmenestä.
Eniten ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa opiskeltiin terveys- ja hyvinvointialoja, joita opiskeli vajaa kolmannes, eli 29 prosenttia, ammattikorkeakouluopiskelijoista. Tekniikan aloja opiskeli vajaa neljännes (24 %) ja kaupan, hallinnon ja oikeustieteiden alaa reilu viidennes opiskelijoista.
Terveys- ja hyvinvointiala oli ennen kaikkea naisten suosiossa, sillä alaa vuonna 2019 opiskelleista peräti 83 prosenttia oli naisia. Vastaavasti miehet opiskelivat enemmän tekniikan aloja. Näillä aloilla miesten osuus opiskelijoista oli 82 prosenttia.
Joka kolmas ylempään ammattikorkeakoulututkintoon tähtäävä opiskeli terveys- ja hyvinvointialoja. Kaupan, hallinnon ja oikeustieteiden alaa opiskeli reilu neljännes ja tekniikan alaa vajaa viidennes.
Eniten tutkintoon johtavaan koulutukseen opiskelevia oli Metropolia ammattikorkeakoulussa, jossa opiskeli noin 16 200 opiskelijaa. Yli 10 000 opiskelijaa oli myös Turun sekä Haaga-Helian ammattikorkeakouluissa. Opiskelijamääriltään pienimmät ammattikorkeakoulut olivat Högskolan på Åland (noin 500 opiskelijaa) sekä Poliisiammattikorkeakoulu (reilut 1 100 opiskelijaa).
Eniten ammattikorkeakoulututkintoja, lähes 2 800, suoritettiin vuonna 2019 Metropolian ammattikorkeakoulussa. Lähes 1 800 suoritettuun tutkinnon päästiin myös Tampereen ja Turun ammattikorkeakouluissa. Ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja suoritettiin selvästi eniten, yli 400, Metropolian ammattikorkeakoulussa.
Ulkomaalaisia opiskelijoita tulee entistä enemmän ammattikorkeakouluihin
Vuonna 2019 uusia ulkomaalaisia opiskelijoita tuli ammattikorkeakouluihin aikaisempaa enemmän. Ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa aloittaneiden määrä nousi edellisvuodesta noin 200 opiskelijalla ollen hieman vajaat 2 600 vuonna 2019. Ylempään ammattikorkeakoulututkintoon tähtäävän koulutuksen aloittaneiden ulkomaalaisten uusien opiskelijoiden määrä sitä vastoin laski hieman 315 opiskelijaan vuodesta 2018.
Yleisimpiä kansallisuuksia uusien ulkomaalaisten ammattikorkeakoulututkintoon tähtäävien opiskelijoiden joukossa olivat vietnamilaiset ja venäläiset, joita kumpiakin aloitti koulutuksessa yli 300. Sen sijaan uusien ylempään ammattikorkeakoulututkintoon tähtäävään koulutukseen tulleiden ulkomaalaisten joukossa yleisin kansallisuus oli intialaiset, joita aloitti koulutuksessa reilut 30. Hieman vajaat 30 uutta opiskelijaa tuli Etelä-Afrikasta. Kaiken kaikkiaan ulkomaalaisten uusien opiskelijoiden osuus kaikista uusista opiskelijoista oli ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa 7,5 prosenttia ja ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavassa koulutuksessa noin 6 prosenttia.
Ammattikorkeakoulujen uudet ulkomaalaiset opiskelijat 2009–2019
![Ammattikorkeakoulujen uudet ulkomaalaiset opiskelijat 2009–2019](akop_2019_2020-04-17_tie_001_fi_002.gif)
Tarkempia aikasarjatietoja ammattikorkeakouluopiskelijoista ja -tutkinnoista mm. koulutuksen, sukupuolen ja ammattikorkeakoulun mukaan on saatavissa tietokantataulukoista . Ulkomaalaisista opiskelijoista löytyy puolestaan tarkempia tietoja Oppilaitosten opiskelijat ja tutkinnot -tilaston tietokantataulukoista .
Lähde: Koulutustilastot. Tilastokeskus
Lisätietoja: Timo Ruuskanen 029 551 3620, koulutustilastot@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma
Julkaisu pdf-muodossa (226,2 kt)
- Taulukot
-
Tietokantataulukot
Poimi tarvitsemiasi tietoja taulukoiksi, tarkastele tietoja kuvioina, tai lataa dataa käyttöösi.
Liitetaulukot
- Laatuselosteet
-
- Laatuseloste: Ammattikorkeakoulukoulutus (17.4.2020)
Päivitetty 17.4.2020
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Ammattikorkeakoulukoulutus [verkkojulkaisu].
ISSN=1799-0033. 2019. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/akop/2019/akop_2019_2020-04-17_tie_001_fi.html