Tämä tilasto on lakkautettu.
Tilastosta ei enää tuoteta uusia tietoja.
Kuntayhteisöjen kokonaistuottavuus kääntyi kasvuun vuonna 2005
Tuottavuuskehitys vuonna 2005
Kuntien ja kuntayhtymien koulutuksen, terveydenhuoltopalveluiden ja sosiaalipalveluiden yhteenlaskettu kokonaistuottavuus kasvoi prosentin vuonna 2005, ensimmäistä kertaa 2000-luvulla. Kasvu johtui tuotoksen volyymin kokonaispanoksen volyymiä suuremmasta kasvusta. Tuotoksen volyymi kasvoi 3,7 prosenttia, kun samanaikaisesti kokonaispanoksen volyymi kasvoi 2,6 prosenttia. Markkinatuotoksen volyymi lisääntyi 20 prosenttia ja muun markkinattoman tuotoksen volyymi kaksi ja puoli prosenttia. Markkinatuotos sisältää markkinahintaan myydyt palvelut ja muu markkinaton tuotos ns. julkisena palveluna tuotetut palvelut. Kokonaispanoksessa palkansaajakorvausten volyymi kasvoi prosentin ja välituotekäytön volyymi lähes seitsemän prosenttia. Palkansaajakorvauksiin sisältyvät palkkojen ja palkkioiden lisäksi sosiaaliturvamaksut. Välituotekäyttöön lasketaan mukaan mm. palveluiden ostot ja tarvikehankinnat.
Tuotoksen volyymiä kasvattivat etenkin erikoissairaanhoidon palveluvolyymin merkittävä lisääntyminen hoitotakuun seurauksena ja liikelaitosten kasvu terveydenhuoltopalveluissa sekä kuntien ja kuntayhtymien liikelaitoksina toimivien ammattikorkea- ja ammattikoulujen siirtäminen kansantalouden tilinpidossa yrityssektorista paikallishallintosektoriin. Samat tekijät vaikuttivat suurelta osin myös kokonaispanoksen volyymin kasvuun, joka kuitenkin kasvoi vähemmän kuin tuotoksen volyymi.
Koulutus, terveydenhuoltopalvelut ja sosiaalipalvelut kattavat yhteensä noin 70 prosenttia kuntien ja kuntayhtymien tuotoksesta. Kolmen tarkastellun toimialan yhteenlasketusta tuotoksesta terveydenhuoltopalvelut kattaa yli 40 prosenttia, koulutus kolmasosan ja sosiaalipalvelut lopun neljäsosan. Tuotoksesta muu markkinaton tuotos kattaa 85 prosenttia, markkinatuotos ja markkinattomien tuotteiden myynnit käytännössä loput. Kokonaispanoksesta palkansaajakorvaukset ovat kaksi kolmasosaa, välituotekäyttö vajaat 30 prosenttia ja loput on kiinteän pääoman kulumista.
Tuottavuuskehitys toimialoittain
Kuntien ja kuntayhtymien kokonaistuottavuus kasvoi kaikilla kolmella tarkastellulla toimialalla vuonna 2005. Terveydenhuoltopalveluissa kokonaistuottavuus kasvoi puolitoista prosenttia, johtuen tuotoksen lähes kuuden prosentin kasvusta, vaikka kokonaispanos nousikin samanaikaisesti neljä ja puoli prosenttia. Aikaisemmin mainittu erikoissairaanhoidon osaltaan hoitotakuun aiheuttamasta hoitojonojen purusta johtuva yli kuuden prosentin kasvu näkyy tuotospuolella osana markkinattoman tuotoksen viiden prosentin lisäystä. Liikelaitosten kasvu vastaavasti näkyy markkinatuotoksen 17 prosentin lisäyksessä. Panospuolella kuntien ja kuntayhtymien liikelaitoksiltaan ostamat palvelut ovat välituotekäytössä, joka kasvoi 10 prosenttia. Palkansaajakorvaukset kasvoivat puolentoista prosentin verran. Muu markkinaton tuotos kattaa terveydenhuoltopalveluiden tuotoksesta yli 80 prosenttia, kun markkinatuotoksen osuus on kymmenesosa. Välituotekäytön osuus kokonaispanoksesta on yli kolmasosa ja palkansaajakorvausten 60 prosenttia.
Koulutuksessa kuntien ja kuntayhtymien liikelaitoksina toimivien ammattikorkea- ja ammattikoulujen siirtäminen kansantalouden tilinpidossa yrityssektorista paikallishallintosektoriin aiheutti markkinatuotokseen 50 prosentin kasvun. Tästä seurasi tuotoksen yli kahden prosentin kasvu, kun muu markkinaton tuotos pysyi käytännössä edellisvuoden tasolla. Kokonaispanos kasvoi hieman yli prosentin palkansaajakorvausten kasvettua vajaan prosentin ja välituotekäytön yli kolme prosenttia. Näin ollen kokonaistuottavuus kasvoi prosentin. Koulutuksen tuotoksesta yli 90 prosenttia on muuta markkinatonta tuotosta. Markkinatuotoksen osuus tuotoksesta nousi sektorirajauksen muutoksesta johtuen neljästä kuuteen prosenttiin. Kokonaispanoksesta palkansaajakorvaukset kattavat kaksi kolmasosaa ja välituotekäyttö neljäsosan.
Sosiaalipalveluiden kokonaistuottavuus pysyi lähes ennallaan, kun tuotos ja kokonaispanos kasvoivat molemmat puolisentoista prosenttia. Muutenkaan sosiaalipalveluissa ei tapahtunut suuria muutoksia vuonna 2005. Muu markkinaton tuotos kasvoi prosentin, markkinatuotos vajaat viisi prosenttia ja markkinattomien tuotteiden myynnit kolme prosenttia. Muu markkinaton tuotos on kolme neljäsosaa tuotoksesta, markkinattomien tuotteiden myynnit noin 15 prosenttia ja markkinatuotos käytännössä loppu kymmenesosa. Kokonaispanoksen kasvusta suurin osa johtui välituotekäytön yli viiden ja puolen prosentin noususta, joka selittyy palvelujen ostojen lisääntymisellä etenkin vanhustenhuollossa ja lasten päiväkotihoidossa. Välituotekäyttö kattaa viidesosan kokonaispanoksesta ja palkansaajakorvaukset kolme neljäsosaa.
Tuottavuuskehitys suhteessa ennakkotietoihin
Aiemmin elo- ja syyskuussa julkistettuihin ensimmäisiin ennakkotietoihin verrattuna kuntien ja kuntayhtymien kokonaistuottavuuskehitys on 1,8 prosenttiyksikköä suurempi. Tuotoksen muutos on 1,7 prosenttiyksikköä suurempi ja kokonaispanoksen muutos 0,2 prosenttiyksikköä pienempi. Selvästi ensimmäisiä ennakkotietoja suurempi tuotoksen kasvu johtuu ennen kaikkea siitä, että terveydenhuoltopalveluiden ja koulutuksen tuotosten kasvu osoittautui ennakkotietoa suuremmaksi. Terveydenhuoltopalveluissa muutos johtuu pääosin lähdetietojen ja niiden poimintaehtojen tarkentumisesta. Koulutuksessa muutos johtuu pääasiassa kansantalouden tilinpidon sektorirajausmuutoksesta. Lisäksi vuoden 2004 tiedot ovat muuttuneet hieman vuosi sitten julkistetuista tiedoista kansantalouden tilinpidon tietojen tarkentumisen myötä.
Ensimmäisiin ennakkotietoihin nähden terveydenhuoltopalveluiden tuotoksen muutos on nyt pari prosenttiyksikköä suurempi. Kokonaispanoksen muutos on vastaavasti prosenttiyksikön verran pienempi lähinnä käypähintaisten palkansaajakorvaustietojen ja ansiotasoindeksin tarkentumisen vuoksi. Tuotoksen muutoksen kasvettua kaksi prosenttia ja kokonaispanoksen muutoksen alennuttua prosentin on kokonaistuottavuuden muutos lähes kolme prosenttiyksikköä syyskuussa julkistettuja tietoja suurempi.
Koulutuksen ensimmäisiä ennakkotietoja yli kaksi prosenttiyksikköä suurempi tuotoksen muutos selittyy liikelaitosammattikorkea- ja ammattikoulujen siirtämisestä kansantalouden tilinpidossa yrityssektorista paikallishallintosektoriin. Kokonaispanoksen muutoksen vajaan prosenttiyksikön korkeampi taso selittyy myös suurelta osin sektorisiirrosta johtuvasta palkansaajakorvausten kasvusta. Näistä tekijöistä seuraa kokonaistuottavuuden muutoksen kääntyminen noin puolitoista prosenttia suuremmaksi kuin elokuussa julkistetuissa tiedoissa.
Sosiaalipalveluissa ei ole suuria eroja tuotoksen ja kokonaispanoksen muutoksissa verrattuna aikaisemmin julkistettuihin ensimmäisiin ennakkotietoihin. Tietojen tarkentumisesta ja tuotoksen laskentaan saaduista lisätiedoista johtuu se, että tuotoksen muutos hieman suurempi ja kokonaispanoksen muutos hieman pienempi. Nämä aiheuttavat kuitenkin sen, että kokonaistuottavuuden muutos on nyt lievästi positiivinen.
Kuntien ja kuntayhtymien tuotoksen volyymin, kokonaispanoksen volyymin ja kokonaistuottavuuden muutos toimialoittain vuosina 2001-2005, prosenttia edeltävästä vuodesta
Koulutus | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005* |
Tuotos | 0,3 | 0,7 | 0,1 | 0,0 | 2,2 |
Kokonaispanos | 1,6 | 1,8 | 1,5 | 0,5 | 1,2 |
Kokonaistuottavuus | -1,3 | -1,1 | -1,4 | -0,6 | 1,0 |
Terveydenhuoltopalvelut | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005* |
Tuotos | 0,4 | 0,7 | 1,1 | 4,0 | 6,0 |
Kokonaispanos | 3,7 | 3,6 | 2,9 | 5,5 | 4,4 |
Kokonaistuottavuus | -3,2 | -2,8 | -1,8 | -1,4 | 1,6 |
Sosiaalipalvelut | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005* |
Tuotos | -1,7 | 1,0 | 0,2 | 0,1 | 1,5 |
Kokonaispanos | 3,9 | 3,0 | 0,7 | 0,9 | 1,4 |
Kokonaistuottavuus | -5,3 | -1,9 | -0,5 | -0,8 | 0,1 |
Yhteensä | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005* |
Tuotos | -0,2 | 0,8 | 0,5 | 1,7 | 3,7 |
Kokonaispanos | 3,1 | 2,9 | 1,9 | 2,7 | 2,6 |
Kokonaistuottavuus | -3,1 | -2,0 | -1,4 | -1,0 | 1,0 |
*Ennakkotieto; tiedot tulevat vielä tarkentumaan ja seuraavan kerran ne julkaistaan elokuussa 2007 |
Tuottavuuskehitys vuosina 2000-2005
Kokonaistuottavuuskehityksen trendi kääntyi kasvuun. Kokonaistuottavuuden lasku hidastui vuosi vuodelta vuosituhannen alussa, kunnes kääntyi vuonna 2005 ensimmäistä kertaa 2000-luvulla nousuun etenkin terveydenhuoltopalveluiden tuotoksen suuresta kasvusta johtuen. Resurssien käyttöä on siis vuosi vuodelta pystytty tehostamaan. Kokonaisuudessaan vuodesta 2000 vuoteen 2005 kuntayhteisöjen koulutuksen, terveydenhuoltopalveluiden ja sosiaalipalveluiden yhteenlaskettu kokonaistuottavuus on laskenut yli kuusi prosenttia, vaikka vuonna 2005 se kääntyikin kasvuun. Tuotoksen volyymi on vuosina 2000-2005 kasvanut yli kuusi ja puoli prosenttia ja kokonaispanoksen volyymi lähes 14 prosenttia. Vuosittain tuotoksen volyymin muutokset olivat varsin lähellä nollaa ennen kahta viime vuotta, jolloin tuotos on kasvanut yhteensä viisi ja puoli prosenttia. Viime vuosien liikelaitostamiskehitys etenkin terveydenhuoltopalveluissa näkyy markkinatuotoksen osuuden noin kahden prosentin kasvuna 2000-2005 ja muun markkinattoman tuotoksen osuuden vastaavana vähenemisenä. Kokonaispanoksen volyymi on kasvanut vuosittain noin kahden ja puolen ja kolmen prosentin välillä lukuun ottamatta vuotta 2003, jolloin kasvu oli noin kaksi prosenttia. Sekä palkansaajakorvausten että välituotekäytön volyymit ovat kasvaneet viimeisten viiden vuoden aikana, mutta toimintojen uudelleenjärjestelyistä johtunut ostopalvelujen kasvu terveydenhuoltopalveluissa ja sosiaalipalveluissa on kiihdyttänyt välituotekäytön kasvua ja hidastanut vastaavasti palkansaajakorvausten kasvua.
Kuntien ja kuntayhtymien kokonaistuottavuus laski vuosittain kaikilla tarkastelluilla toimialoilla vuodesta 2000 vuoteen 2004, mutta kääntyi kasvuun vuonna 2005. Terveydenhuoltopalveluiden kokonaistuottavuuden aleneminen hidastui vuosittain vuoteen 2004 ja kääntyi positiiviseksi vuonna 2005. Tuotoksen noin 13 prosentin kasvusta huolimatta on kokonaistuottavuus laskenut kuitenkin vuodesta 2000 vuoteen 2005 seitsemän ja puoli prosenttia, koska kokonaispanos on samanaikaisesti noussut lähes 22 prosenttia. Tuotoksen kasvu on nopeutunut vuosi vuodelta 2000-luvun alusta jo ennen vuosien 2004 ja 2005 suurempaa kasvua. Muu markkinaton tuotos on kasvanut joka vuosi etenkin erikoissairaanhoidon tuotoksen kasvusta johtuen. Markkinatuotos aleni vielä vuonna 2002, mutta on kasvanut sen jälkeen yhteensä noin 70 prosenttia, mikä on seurausta erikoissairaanhoidon liikelaitostamisista ja liikelaitosten toiminnan kasvusta. Markkinatuotoksen osuus tuotoksesta onkin terveydenhuoltopalveluissa kasvanut pari prosenttia ja muun markkinattoman tuotoksen osuus vastaavasti laskenut saman verran. Kokonaispanoksen kasvu hidastui terveydenhuoltopalveluissa vuoteen 2003 saakka, mikä johtui etenkin palkansaajakorvausten kasvun hidastumisesta. Parin viime vuoden aikana palkansaajakorvausten kasvu on kiihtynyt. Kun samanaikaisesti välituotekäytön kasvuvauhti on jo vuosia pysynyt korkealla on kokonaispanoksen kasvuvauhti siirtynyt korkeammalle uralle. Liikelaitostamisista johtuen on myös välituotekäytön osuus terveydenhuollon kokonaispanoksesta kasvanut ja palkansaajakorvausten osuus laskenut noin viisi prosenttia.
Kuntien ja kuntayhtymien koulutuksen, terveydenhuoltopalveluiden ja sosiaalipalveluiden kokonaistuottavuuden kehitys toimialoittain vuosina 2000-2005 (2000=100)
Koulutuksen kokonaistuottavuus laski tasaisesti 2000-2004, kunnes vuonna 2005 se kääntyi kasvuun. Vuodesta 2000 vuoteen 2005 kokonaistuottavuus on laskenut noin kolme ja puoli prosenttia. Kokonaispanos on kasvanut vajaat seitsemän prosenttia ja tuotos yli kolme prosenttia. Kokonaispanos on kasvanut puolentoista prosentin verran vuodessa lukuun ottamatta vuotta 2004, jolloin se kasvoi puoli prosenttia. Tuotos kasvoi vuodesta 2000 vuoteen 2004 alle prosentin vuodessa ja vuonna 2005 yli kaksi prosenttia, mikä johtui aiemmin mainitusta sektorirajauksen muutoksesta kansantalouden tilinpidossa. Markkinatuotoksen osuus tuotoksesta kasvoi sektorimuutoksen myötä pari prosenttiyksikköä ja muun markkinattoman tuotoksen osuus vastaavasti laski saman verran.
Sosiaalipalvelujen kokonaistuottavuuskehitys on ollut aaltoilevaa. Vuodesta 2000 vuoteen 2005 on sosiaalipalveluiden kokonaispanos kasvanut noin 10 prosenttia ja kokonaistuottavuus laskenut noin kahdeksan prosenttia, kun tuotos on hieman kasvanut. Tuotos pysyi vuosina 2003 ja 2004 likimäärin ennallaan, kun vuosina 2000 ja 2001 tuotos ensin aleni yli puolitoista prosenttia ja nousi sen jälkeen prosentin. Kokonaispanos kasvoi aluksi nopeasti vuosina 2001 ja 2002, jolloin sekä välituotekäyttö että palkansaajakorvaukset kasvoivat merkittävästi. Kasvu hidastui vuosina 2003 ja 2004, kun palkansaajakorvausten kasvu hidastui nollaan ja välituotekäytön kasvu vuoden 2002 yli kahdeksasta prosentista alle neljään prosenttiin vuodessa. Välituotekäytön kasvu johtui pääosin palveluiden ostojen lisääntymisistä.
Päivitetty 31.1.2007
Tilasto:
Kuntien ja kuntayhtymien tuottavuustilasto [verkkojulkaisu].
ISSN=1797-139X. 2005,
Kuntayhteisöjen kokonaistuottavuus kääntyi kasvuun vuonna 2005
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/kktu/2005/kktu_2005_2007-01-31_kat_001.html