Tämä tilasto on lakkautettu.
Tilastosta ei enää tuoteta uusia tietoja.
Laatuseloste: Korkeimman oikeuden ratkaisut
- 1. Tilastotietojen relevanssi
- 2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
- 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
- 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus
- 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys
- 6. Tilastojen vertailukelpoisuus
- 7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys
1. Tilastotietojen relevanssi
Korkeimman oikeuden ratkaisut -tilastossa kuvataan pääasiassa siviili- ja rikosasioita ratkaisun ja asian laadun mukaan sekä ratkaisuun kulunutta aikaa.
Korkein oikeus käyttää ylintä tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa ja valvoo lainkäyttöä omalla toimialallaan (Laki korkeimmasta oikeudesta 26.8.2005/665). Korkeimman oikeuden tärkein tehtävä on ennakkoratkaisujen antaminen oikeusjärjestyksen kannalta tärkeistä kysymyksistä ja muun lainkäytön ohjaamiseksi. Mikäli asia on sellainen, että lait ja asetukset eivät anna selvää vastausta oikeuskysymykseen tai ne ovat tulkinnanvaraisia, korkein oikeus voi antaa asiassa ennakkoratkaisun.
Ylin oikeusaste lähes kaikissa oikeusriidoissa on hovioikeus. Korkein oikeus ottaa käsiteltäväkseen vain ne asiat, joissa se myöntää valitusluvan. Korkein oikeus voi myöntää valitusluvan ainoastaan, jos lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeää saattaa asia korkeimman oikeuden ratkaistavaksi taikka jos asiassa on tapahtunut sellainen oikeudenkäynti- tai muu virhe, jonka perusteella ratkaisu olisi purettava tai poistettava, tahi jos valitusluvan myöntämiseen on muu painava syy. Valituslupa voidaan myöntää myös osittain. (OK 30:3§.) Hovioikeuden ensimmäisenä oikeusasteena ratkaisemaan asiaan haetaan muutosta valituslupaa pyytämättä (OK 30:2§ 2 mom).
Korkeimpaan oikeuteen voidaan valittaa hovioikeuksien, maaoikeuksien (lakk. 1.3.2001), eräistä vakuutusoikeuden ja markkinaoikeuden päätöksistä sekä niistä käräjäoikeuden ratkaisuista, jotka käräjäoikeus on tehnyt toimiessaan maaoikeutena, mikäli korkein oikeus myöntää valitusluvan.
Vuoden 2011 alusta tuli voimaan uusi menettely, ennakkopäätösvalitus (OK 30 a luku), jossa asianosaiset voivat hakea muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun suoraan korkeimmalta oikeudelta, jos korkein oikeus myöntää valitusluvan. Menettely edellyttää osapuolten suostumuksen. Sitä voidaan käyttää sekä riita-, rikos- että hakemusasioissa. Korkein oikeus voi myöntää luvan ennakkopäätösvalitukseen vain, jos lain soveltamisen kannalta muissa samanlaisissa tapauksissa tai oikeuskäytännön yhtenäisyyden vuoksi on tärkeää saattaa asia korkeimman oikeuden ratkaistavaksi. Jos valituslupaa ei myönnetä, käräjäoikeuden ratkaisu jää pysyväksi.
Määräaika valituksen tekemiseen hovioikeuden ensimmäisenä asteena antamaan ratkaisuun on 30 päivää. Haettaessa muutosta hovioikeuden toisena oikeusasteena käsittelemään asiaan on määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen 60 päivää siitä päivästä, jona hovioikeuden ratkaisu annettiin tai jos haetaan muutosta erityistuomioistuimien ratkaisuun on määräaika samoin 60 päivää. Jos korkein oikeus ei myönnä asiassa valituslupaa, käsittely päättyy siihen ja hovioikeuden tuomio jää pysyväksi. Mikäli valituslupa myönnetään, pääasian käsittely jatkuu. Esittelijä valmistelee asian ja korkein oikeus ratkaisee asian esittelystä. Yleensä korkein oikeus ratkaisee asiat kirjallisen aineiston perusteella, mutta joissakin tapauksissa voidaan toimittaa myös suullisia käsittelyjä.
Vuoden 2006 alussa tuli voimaan ylimääräistä muutoksenhakua koskeva lainmuutos, jolla toimivaltaa siirrettiin eräiden asioiden osalta alemmille oikeuksille.
Korkeimmassa oikeudessa riita-asioihin sisältyvät käräjäoikeuksissa riita- ja hakemusasioina tilastoidut asiat.
Asialuokituksena riita-asioissa käytetään korkeimman oikeuden asianhallintajärjestelmässä Siviiliasiain nimikkeistön mukaista asiakoodia ja rikosasioissa kolminumeroista rikoskoodia.
Tilastoyksikkönä on juttu.
2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
Tilasto perustuu kokonaisaineistoon. Tilaston perustiedot on saatu oikeushallinnon ylläpitämästä korkeimman oikeuden asianhallintajärjestelmästä.
3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
Tilastossa ovat kaikki korkeimman oikeuden vuoden aikana lopullisesti ratkaisemat rikos-, siviili- ja hakemusasiat. Välipäätökset ja korkeimman oikeuden antamat lausunnot eivät sisälly tilastoon. Tilaston perusaineistoa voidaan pitää hyvänä.
4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus
Tilaston perusaineisto poimitaan tilastovuotta seuraavan vuoden tammikuussa. Tulokset valmistuvat syksyn aikana.
5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys
Tietoja korkeimman oikeuden ratkaisemista asioista julkaistaan veloituksetta Tilastokeskuksen PX-Web StatFin -tietokantapalvelussa, osoitteessa: http://pxweb2.stat.fi/database/StatFin/oik/koikr/koikr_fi.asp.
6. Tilastojen vertailukelpoisuus
Tilastossa käytetään vuoden lopussa voimassa olevaa asialuokitusta.
Korkeimman oikeuden asema ylimpänä tuomioistuimena muuttui olennaisesti vuoden 1980 alussa, kun valituslupajärjestelmä toteutettiin. Aikaisempi kolmen oikeusasteen muutoksenhakujärjestelmä muuttui kaksiasteiseksi, kun alemman tuomioistuimen ratkaisusta on oikeus valittaa vain yhteen oikeusasteeseen. Ylin oikeusaste lähes kaikissa oikeusriidoissa on hovioikeus.
Alkoholirikoksia koskeva rikoslain 50a luku ja alkoholilain muutos tulivat voimaan 1.11.2009. Uusina rikosnimikkeinä otettiin käyttöön alkoholirikos, törkeä alkoholirikos, lievä alkoholirikos (rikoslakirikoksia) ja alkoholirikkomus (Alkoholilaki). Muutoksen takia rikosnimikkeistöä uudistettiin niin, että ryhmä G Alkoholirikokset poistettiin ja edellä mainitut rikoslakirikokset siirrettiin ryhmään F Muut rikoslakia vastaan tehdyt rikokset. Alkoholirikkomus on ryhmässä H Muita lakeja ja asetuksia vastaan tehdyt rikokset.
Käytössä oleva rikosten ryhmittely:
A Omaisuusrikokset
B Henkeen ja terveyteen kohdistuneet rikokset
C Seksuaalirikokset
D Rikokset oikeudenkäyttöä, viranomaisia ja yleistä järjestystä
vastaan
E Liikennerikokset
F Muut rikoslakia vastaan tehdyt rikokset
H Muita lakeja ja asetuksia vastaan tehdyt rikokset
I Muut asiat
Rikosryhmittelyä käytetään korkeimman oikeuden tilastoaineiston PX-Web StatFin -taulukoinnissa.
Vuoden 2011 aineistoon on lisätty uutena tietona, mikäli asiassa on käytetty ennakkopäätösvalitusta tai asialle oli haettu hovioikeudesta jatkokäsittelylupa.
7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys
Tilastossa ovat kaikki korkeimman oikeuden lopulliset ratkaisut siviili- ja rikosasioissa. Vastaavanlaajuisia tilastoja ei julkaista muualla.
Tilastossa käytetty asialuokitus löytyy Tilastokeskuksen PX-Web StatFin -palvelusta. Siviiliasiain nimikkeistö ja kolminumeroinen rikosluokitus ovat suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi Tilastokeskuksen luokitustietokannassa.
Lähde: Oikeustilastot, Tilastokeskus
Lisätietoja: Heli Hiltunen 09 1734 3314, oikeus@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma
Päivitetty 26.11.2012
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Korkeimman oikeuden ratkaisut [verkkojulkaisu].
ISSN=1798-1972. 2011,
Laatuseloste: Korkeimman oikeuden ratkaisut
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/koikr/2011/koikr_2011_2012-11-26_laa_001_fi.html