Maakuntiin siirtyvien palvelussuhteiden määriä ja ansioita on arvioitu kuntasektorin palkkatilaston aineistosta
Sote- ja maakuntauudistuksen toteutuessa hallituksen esityksen mukaisella tavalla maakuntien vastuulle siirtyy kunnista ja kuntayhtymistä lähes koko sosiaali- ja terveydenhuolto, palo- ja pelastustoimi, ympäristöterveydenhuolto, maatalouslomitus, maaseutuhallinto sekä maakuntien liittojen tehtävät. Henkilöstö siirtyisi maakunnille liikkeenluovutuksen periaatteiden mukaisesti eli ns. vanhoina työntekijöinä säilyttäen siirtymähetkellä voimassa olevat palvelussuhteeseensa liittyvät oikeudet ja velvollisuudet.
Kuntasektorin palkkatilaston yhteydessä on selvitetty uudistuksen myötä maakunnille siirtyvän henkilöstön määrää sekä ansioita. Vuoden 2017 aineiston tiedonkeruuseen lisättiin yhteistyössä Kuntatyönantajien (KT) kanssa kysymys siitä, ketkä henkilöt olisivat palvelussuhteensa perusteella siirtymässä maakuntiin.
Suurin osa kunnista ja kuntayhtymistä, noin 90 prosenttia, vastasi henkilöstönsä osalta kysymykseen. Loput eivät pystyneet toimittamaan tietoa tai tietoja ei haluttu vielä antaa. Kysymys siirtyvästä henkilöstöstä pysyy tiedonkeruussa mukana aina mahdollisen uudistuksen voimaantuloon saakka.
Kuntien ja kuntayhtymien raportoimien tietojen rinnalle tehtiin palvelussuhteen taustatekijöihin perustuen päättely siirtyvistä palvelussuhteista. Päättelykoodin avulla tehty arvio perustuu palvelussuhteen toimialatietoon, ammattinimikkeeseen ja työnantajatietoon. Tuki- ja hallintohenkilöstön palvelussuhteet ovat mukana siirtyvissä palvelussuhteissa, jos he työskentelevät siirtyviksi määritellyillä toimialoilla tai työnantajilla. Päättelyn avulla siirtyville palvelussuhteille merkittiin myös tehtäväalue sekä tuleva maakuntatyönantaja.
Sekä kuntien itsensä raportoimiin tietoihin että päättelykoodin avulla muodostettuun tietoon liittyy epävarmuutta. Varsinkin tukipalveluhenkilöstön kohdalla arviointi henkilön mahdollisesta siirtymisestä maakuntaan on haastavaa. Henkilö katsotaan hallituksen esityksen mukaan maakuntaan siirtyväksi, jos hänen työtehtävistään vähintään puolet kohdistuu kunnan sosiaali- tai terveyspalveluihin tai pelastustoimeen.
Maakuntiin siirtymässä hieman yli puolet kuntasektorin palvelussuhteista
Kuntien ja kuntayhtymien raportoimat tiedot siirtyvästä henkilöstöstä sekä päättelyn avulla muodostettu tieto vastasivat toisiaan melko hyvin. Kuntien ja kuntayhtymien itse raportoimat tiedot puuttuivat kuitenkin muutamilta suurilta kaupungeilta ja tästä syystä tässä katsauksessa raportoidaan tietoja päättelyn avulla muodostetusta tiedosta siirtyvistä palvelussuhteista.
Maakuntiin on siirtymässä vuoden 2017 aineiston perusteella reilut 234 000 palvelussuhdetta, mikä muodostaa 51 prosenttia kuntasektorin tämänhetkisistä palvelussuhteista. Kuntiin on aineiston perusteella jäämässä vajaat 223 000 palvelussuhdetta. Vuonna 2016 tehdyn arvion mukaan maakuntiin oli siirtymässä 52 prosenttia eli reilut 236 000 palvelussuhdetta, joten siirtyvien määrä on edellisestä arviosta hieman pienentynyt. Palvelussuhteiden lukumäärästä on poistettu kuntasektorin palkkatilaston aineistossa tavallisesti mukana olevat Ahvenanmaan palkansaajat.
Taulukossa 2 on kuvattu siirtyvien palvelussuhteiden jakautuminen eri tehtäväalueille. Maakuntaan siirtyvistä työsuhteista 94 prosenttia kuuluu sosiaali- ja terveydenhuollon tehtäväalueelle. Prosenttiosuudet ovat samat kuin vuoden 2016 aineiston perusteella tehdyn arvion mukaan.
Taulukko 2. Maakuntaan siirtyvien palvelussuhteiden jakautuminen eri tehtäväalueille
Tehtäväalue | Lukumäärä | % |
Sosiaali- ja terveystoimi | 219 845 | 94 % |
Palo- ja pelastustoimi | 7 917 | 3 % |
Maatalouslomitus ja maaseutuhallinto | 3 644 | 2 % |
Ympäristöterveydenhuolto | 1 460 | 1 % |
Maakuntaliitot | 1 138 | 0 % |
Yhteensä | 234 004 | 100 % |
Siirtyvien palvelussuhteiden osuus suurin Etelä-Karjalan maakunnassa
Uudenmaan maakunnasta tulisi uudistuksen myötä suurin maakuntatyönantaja. Arvion mukaan Uudenmaan maakuntaan siirtyisi hieman vajaat 60 000 palvelussuhdetta. Pienin maakuntatyönantaja olisi Keski-Pohjanmaa 1,6 prosentin osuudella, mikä tarkoittaa 3 800 palvelussuhdetta.
Kuviossa 11 on tarkasteltu viiden suurimman mahdollisen maakuntatyönantajan siirtyvien palvelussuhteiden lukumäärätietoja vuosien 2016 ja 2017 tietojen perusteella. Uudenmaan maakunnan siirtyvien osuus on kasvanut reilulla 2 000 palvelussuhteella vuodesta 2016. Siirtyvien palvelussuhteiden määrä on pienentynyt eniten, vajaat 2 000, Etelä-Savon maakunnassa.Kuvio 11. Arvio siirtyvien palvelussuhteiden määrästä vuosien 2016 ja 2017 tietojen perusteella viidellä suurimmalla työnantajalla
![Kuvio 11. Arvio siirtyvien palvelussuhteiden määrästä vuosien 2016 ja 2017 tietojen perusteella viidellä suurimmalla työnantajalla](ksp_2017_2018-05-03_kat_003_fi_001.gif)
Kuviossa 12 on kuvattu siirtyvien palvelussuhteiden prosenttiosuus maakunnan kaikista palvelussuhteista. Siirtyvien palvelusuhteiden osuus on suurin, 57 prosenttia, Etelä-Karjalan maakunnassa. Etelä-Savon maakuntaan olisi arvion mukaan siirtymässä suhteellisesti pienin määrä palvelussuhteita, 46 prosenttia.
Kuvio 12. Maakuntiin siirtyvien palvelussuhteiden prosenttiosuus maakunnan kaikista palvelussuhteista
![Kuvio 12. Maakuntiin siirtyvien palvelussuhteiden prosenttiosuus maakunnan kaikista palvelussuhteista](ksp_2017_2018-05-03_kat_003_fi_002.gif)
Maakuntiin siirtyvillä hieman korkeammat ansiot
Maakuntiin on vuoden 2017 aineiston perusteella siirtymässä vajaat 180 000 kokoaikaista kuukausipalkkaista palkansaajaa. Tämän ryhmän säännöllisen työajan ansioiden mediaani oli 2 809 euroa kuukaudessa. Kuntiin ja kuntayhtymiin on arvion perusteella jäämässä vajaat 177 000 kokoaikaista kuukausipalkkaista. Heidän säännöllisen työajan ansioiden mediaani oli 2 716 euroa kuukaudessa.
Säännöllisen työajan ansiot ammattiryhmittäin on esitetty taulukossa kolme. Suurin ammattiryhmä lukumäärältään maakuntiin siirtyvissä on asiantuntijat. Kuntiin ja kuntayhtymiin jäävillä yleisin ammattiryhmä on erityisasiantuntijat. Suurin ero säännöllisen työajan ansioissa on ammattiryhmässä johtajat.Taulukko 3. Säännöllisen työajan ansiot ammattiryhmittäin vuoden 2017 aineiston perusteella
Ammattiryhmä | Maakuntiin siirtyvän henkilöstön lukumäärä | Kuntiin ja kuntayhtymiin jäävän henkilöstön lukumäärä | Maakuntiin siirtyvän henkilöstön säännöllisen työajan ansion mediaani, €/kk | Kuntiin ja kuntayhtymiin jäävän henkilöstön säännöllisen työajan ansion mediaani, €/kk |
Johtajat | 1 434 | 6 082 | 5 356 | 4 849 |
Erityisasiantuntijat | 30 894 | 84 488 | 3 895 | 3 484 |
Asiantuntijat | 79 743 | 13 599 | 2 807 | 2 595 |
Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät | 4 127 | 9 488 | 2 347 | 2 371 |
Palvelu- ja myyntityöntekijät | 51 480 | 43 936 | 2 664 | 2 229 |
Maanviljelijät, metsätyöntekijät ym. | 1 781 | 825 | 2 509 | 2 348 |
Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät | 794 | 1 060 | 2 402 | 2 451 |
Prosessi- ja kuljetustyöntekijät | 164 | 1 282 | 2 133 | 2 527 |
Muut työntekijät | 8 329 | 15 372 | 2 204 | 2 033 |
Kuntasektorin tuntipalkkaisista palkansaajista vain pieni osa siirtymässä maakuntaan
Kuntasektorilla työskentelevistä tuntipalkkaisista on siirtymässä arvion perusteella maakuntiin vain 183 palvelussuhdetta. Suurin osa, noin 90 prosenttia, siirtyvistä henkilöstä työskentelee sosiaali- ja terveydenhuollon tehtäväalueella.
Lähde: Kuntasektorin palkat 2017, Tilastokeskus
Lisätietoja: Maija Lahtinen 029 551 3645, Eeva-Liisa Petäjä 029 551 3450, palkat.kunnat@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Mari Ylä-Jarkko
Päivitetty 3.5.2018
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Kuntasektorin palkat [verkkojulkaisu].
ISSN=1799-0203. 2017,
Maakuntiin siirtyvien palvelussuhteiden määriä ja ansioita on arvioitu kuntasektorin palkkatilaston aineistosta
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/ksp/2017/ksp_2017_2018-05-03_kat_003_fi.html