5. Tilaston vaihtuva teema: Maatalouden tuloksen ja tukien suhde vaihtelee
Keskustelu maataloustukien tarpeellisuudesta nousee aina säännöllisin väliajoin julkisuuteen, vaikkakin EU-tukien tarve on tiedostettu ja hyväksytty yleisesti niin Suomessa kuin muissakin EU-maissa. Julkisuudessa on kuitenkin viime aikoina kyseenalaistettu tukien tarve erityisesti sellaisissa tapauksissa, joissa viljelijä saa tuloja tilan ulkopuolelta niin paljon, että hänellä olisi kohtuullinen elintaso yksistään tilan ulkopuolisten tulojen varassa. Niin kotimaasta kuin ulkomailta löytyy runsaasti esimerkkejä näistä tapauksista. EU:n yhteisessä maatalouspolitiikassa ei tilan ulkopuolisia tuloja ole otettu tukien perusteeksi, vaan tilakohtaiset tuet määriäytyvät pääsääntöisesti tilan viljelypinta-alan ja eläinten lukumäärien perusteella.
Vuonna 2009 aktiivitiloilla toimivien yrittäjien maatalouden verolomakkeilla ilmoitetut maataloustuet olivat 1,8 miljardia euroa ja maatalouden tulos oli reilut miljardi euroa. Tukipolitiikkaa tuntemattonta asia voi ihmetyttää. Maatilayritystä kohti laskettuna tämä tarkoittaa sitä, että 29 400 euron tuilla saavutettiin 16 500 euron tulos. Tuloksen voidaan ajatella jäävän viljelijäperheen palkaksi ja koroksi omalle pääomalle. Liki puolet tuista käytettiin siis tilan juoksevien menojen kattamiseen. Tilaston perusjoukon noin 61 500 maatilayrityksestä kuitenkin lähes 10 000:ssa yrityksessä tulos oli suurempi kuin maataloustuet. Näillä tiloilla tukien määrä oli keskimäärin 27 600 euroa ja tulos 39 200 euroa. Näistä maatilayrityksistä noin 4 000 ilmoitti tuotantosuunnakseen lypsykarjatalouden, reilut 4 000 viljanviljelyn tai muu kasvituotannon. Tässä 10 000 tilan joukossa oli siten edustettuna tiloja kaikista tuotantosuunnista, joskin ainakin lypsykarjatiloja oli suhteellisesti enemmän kuin niiden osuus on koko perusjoukossa.
Yhden tukieuron kyky tuottaa tulosta vaihtelee siis voimakkaasti yritysten välillä. Asian tarkempaa selvittämistä varten laskettiin tulos-tuki suhde kaikille tiloille. Jos suhde sai arvon yksi, niin tulosta saatiin saman verran kuin tukia. Suhteen ollessa alle yksi, oli tukien määrä suurempi kuin tulos. Tämän jälkeen yli 20 000 euroa tukia saaneista tiloista poimitiin em. suhteen perusteella alin ja ylin desiili tarkempaan analyysiin. Alimman desiilin yläraja oli 0.092 ja ylimmän alaraja 1.185. Toisin sanoen, tukien ollessa 20 000 euroa, tulos alimman desiilin ylärajalla oli noin 1840 euroa. Yli 20 000 euroa tukia saaneita tiloja oli kaikkiaan noin 28 280 vuoden 2009 perusjoukosta, joten yhdessä desiilissä oli 2828 tilaa. Seuraavassa taulukossa on esitetty keskiarvoja muutamista tunnusluvuista tuotantosuunnittain em. alimmasta ja ylimmästä desiilistä.
Maataloustuet olivat kaikissa tuotantosuunnissa suuremmat aladesiilissä kuin ylimmässä kymmenyksessä, joskin ero on aika pieni, keskimäärin noin 5 000 euroa. Yleensä ottaen aladesiilin tilat olivat kaikilla mittareilla mitaten suurempia kuin ylädesiilissä, pinta-ala oli suurempi, investointimenot olivat suuremmat, mutta erityisesti alakymmenyksen velat ovat huomattavasti suuremmat kuin ylädesiilin tiloilla. Erityisesti lypsykarjatilojen kohdalla velkojen ero ääridesiilien välillä on huomattava, liki 400 000 euroa ja käyttöomaisuuden investointimenojen kohdalla liki 100 000 euroa. Aladesiilin maatilayritysten alhaisempien tuloksen voidaan päätellä siten johtuvan ainakin suuremmista investoinneista vuonna 2009 ja lähimenneisyydessä.
Taulukko 10. Tulos-tuki suhteen perusteella laskettujen alimman ja ylimmän desiilin tiedot tuotantosuunnittain vuodelta 2009
Yhteensä | 1.Lypsykarjatalous | 2.Liha- ym naudat | 3.Sikatalous | 6.Viljanviljely | 7.Muu kasvituotanto | |||||||
alin desiili | ylin desiili | alin desiili | ylin desiili | alin desiili | ylin desiili | alin desiili | ylin desiili | alin desiili | ylin desiili | alin desiili | ylin desiili | |
01 Maatilayritysten lukumäärä koko aineistossa | 2 827 | 2 828 | 305 | 1 869 | 359 | 52 | 136 | 129 | 1 525 | 361 | 341 | 324 |
10 Tuet euroa/yritys | 48 528 | 43 681 | 72 831 | 44 646 | 72 046 | 39 850 | 65 596 | 55 715 | 38 710 | 35 493 | 41 736 | 38 545 |
18 Poistot | 16 153 | 11 570 | 36 369 | 9 134 | 20 133 | 13 727 | 19 455 | 18 857 | 11 709 | 12 941 | 13 825 | 16 014 |
24 Tulos maataloudesta euroa/yritys | -7 104 | 66 061 | -14 543 | 63 488 | -9 345 | 58 386 | -5 287 | 92 790 | -4 950 | 56 536 | -7 237 | 68 582 |
30.2 Käyttöomaisuus yht. + Hankinta- ja peruspar.menot euroa/yritys | 42 161 | 21 150 | 114 070 | 15 508 | 50 568 | 24 921 | 47 236 | 37 865 | 27 590 | 24 611 | 30 505 | 32 752 |
42 Maatalouden velat euroa/yritys | 173 825 | 48 005 | 429 304 | 34 472 | 231 430 | 82 186 | 309 096 | 74 837 | 105 311 | 49 829 | 133 645 | 88 788 |
44 Viljelty pelto ha/yritys | 62 | 43 | 67 | 39 | 61 | 41 | 66 | 48 | 63 | 59 | 59 | 46 |
46 Metsämaa ha/yritys | 76 | 56 | 87 | 59 | 88 | 56 | 64 | 48 | 71 | 55 | 78 | 50 |
Yhden vuoden tulos-tuki suhteesta on vaikea tehdä pitkälle meneviä päätelmiä tulos-tuki suhteen vaihtelun syistä. Yritys voi kestää hetken heikompaakin tulosta suurten investointien jälkeen, mutta tilanteen jatkuessa pidempään samanlaisena se muuttuu kestämättömäksi - ellei yrityksen menoihin voida käyttää muiden tulolähteiden tuloja, kuten metsätalouden tai yksityistalouden tuloja. Aladesiilin tiloilla tulos oli keskiarvoltaan negatiivinen kaikissa tuotantosuunnissa, joten ko. yritykset tekivät tappiota ainakin lyhyellä aikajänteellä. Tulos-tuki suhteen pysyvyyttä selvitettiin siten, että laskettiin vastaava tulos-tuki suhde vuoden 2004 tietojen pohjalta, ja sen jälkeen seurattiin näiden yritysten tulos-tuki suhteen kehittymistä ja pysyvyyttä vuoteen 2009 saakka vastaavalla desiilitarkastelulla. Kuten ao. taulukosta ilmenee, vuonna 2004 vastaavilla ehdoilla kuin vuonna 2009 tehtyyn tarkasteluun tuli mukaan 30 000 maatilayritystä, joten desiiliin kuului 3000 yritystä. Alimpaan desiiliin kuuluneista maatilayrityksistä vuonna 2009 alimmassa desiililuokassa oli enää reilut kolmannes alkuperäisistä yrityksistä, eli 1102 yritystä. Sen sijaan vuoden 2004 alimmasta desiilistä 55 yritystä oli siirtynyt peräti korkeimpaan desiiliin. Vastaavasti vuoden 2004 ylimmän desiilin kohdalla on tapahtunut päinvastaista kehitystä; ainoastaan reilu kolmannes yrityksistä on pysynyt korkeimmassa desiilissä ja 99 yritystä on tippunut alimpaan desiiliin kuudessa vuodessa. Vuonna 2004 alimpaan desiiliin kuuluneista yrityksisä reilut 200 tilaa oli lopettanut, kun vastaavasti ylimpään luokkaan kuuluneista oli lopettanut reilut 300 tilaa.
Taulukko 11. Tulos-tuki suhteen perusteella vuonna 2004 alimpaan ja ylimpään desiiliin kuuluneiden tilojen pysyvyys alkuperäisessä desiililuokassa vv. 2004 – 2009. Tietoina maatilayritysten lukumäärät eri luokissa
Vuosi | Tulos-tuki suhteen perusteella vuonna 2004 alimpaan desiiliin kuuluneet | Tulos-tuki suhteen perusteella vuonna 2004 ylimpään desiiliin kuuluneet | ||||||||
Yhteensä maatilayrityksiä | Desiili 0–10 | Desiilit 10–50 | Desiilit 50–90 | Desiili 90–100 | Yhteensä maatilayrityksiä | Desiili 0–10 | Desiilit 10–50 | Desiilit 50–90 | Desiili 90–100 | |
2004 | 3 000 | 3 000 | . | . | . | 3 000 | . | . | . | 3 000 |
2005 | 2 962 | 1 692 | 1 154 | 116 | 15 | 2 938 | 44 | 141 | 824 | 1 929 |
2006 | 2 919 | 1 540 | 1 224 | 155 | 25 | 2 874 | 64 | 223 | 1 000 | 1 587 |
2007 | 2 857 | 1 319 | 1 311 | 227 | 48 | 2 802 | 76 | 322 | 1 021 | 1 383 |
2008 | 2 819 | 1 184 | 1 346 | 289 | 49 | 2 748 | 79 | 378 | 1 016 | 1 275 |
2009 | 2 790 | 1 102 | 1 359 | 329 | 55 | 2 681 | 99 | 414 | 1 012 | 1 156 |
Taulukon pohjalta nousee ainakin seuraavia kysymyksiä:
a) Millaiset tilat kestävät vuodesta toiseen lähellä nollaa, tai
jopa negatiivista tulosta, vaikka tukien määrä on yli 20 000 euroa
yritystä kohti?
b) Mitä on tapahtunut niissä yrityksissä jotka ovat siirtyneet
alhaisimmasta desiilistä korkeimpaan luokkaan, tai
päinvastoin?
c) Millaiset yritykset voivat vuodesta toiseen pysyä
tulos-tukisuhteen perusteella korkeimmassa luokassa?
Seuraavassa vaiheessa maatilayrityksistä muodostettiin
paneeliaineisto, johon valittiin mukaan vuodesta 2004 vuoteen 2009
alimmassa ja korkeimmassa tulos-tuki suhde desiilissä pysyneet
maatilayritykset. Tämän tarkastelun osalta täydelliset tulokset on
esitetty tilaston tietokantataulukoissa, joiden otsikko alkaa
sanalla 'Teema 2009'. Tietokantataulukoihin on laskettu tulokset
tuotantosuunnittain myös vuoden 2004 alimmasta desiilistä vuoden
2009 korkeimpaan desiiliin siirtyneiden tilojen osalta, sekä 2004
korkeimmasta desiilistä vuoden 2009 alimpaan desiiliin siirtyneille
tiloille. Yrityskohtaisessa taulukossa on mukana vuodet
2004–2009 ja henkilöveroaineistosta lasketussa taulukossa
vuodet 2000–2009.
Alla olevan MVL-aineistosta lasketun taulukon perusteella näiden kahden ryhmän eroista voi tehdä ainakin seuraavia päätelmiä: Ylimpään desiiliin kuuluvat yritykset ovat pääasiassa kotieläintiloja. Alempaan desiiliin kuuluvista pääosa harjoittaa kasvituotantoa. Alempaan desiiliin kuuluvat kotieläinyritykset ovat investoineet voimakkaasti vuosien 2004–2009 aikana. Näiden alimpaan kymmenykseen kuuluvien yritysten velat ovat lisääntyneet reilusti etenkin kotieläintiloilla. Maatalouden tulos on pysynyt alimmassa desiilissä keskimäärin negatiivisena koko jakson. Alimman desiilin tiloilla metsäpinta-ala on huomattavasti suurempi kuin korkeammassa desiilissä.
Taulukko 12. MVL aineistosta lasketut tunnusluvut tulos-tuki paneelin tiloilta vuosina 2004 ja 2009
Tieto/vuosi | Yhteensä | 1.Lypsykarja-talous | 2.Liha- ym naudat | 3.Sika talous | 6.Viljanviljely | 7.Muu kasvituotanto | |||||||
Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | ||
01 Maatilayritysten lukumäärä koko aineistossa | 2004 | 1 101 | 1 156 | 124 | 828 | 145 | 11 | 106 | 45 | 538 | 80 | 123 | 156 |
2009 | 1 101 | 1 156 | 84 | 744 | 146 | ... | 59 | 36 | 615 | 139 | 136 | 188 | |
10 Tuet euroa/yritys | 2004 | 45 704 | 36 297 | 56 245 | 35 244 | 60 266 | 38 866 | 53 847 | 45 619 | 39 168 | 30 242 | 42 449 | 34 918 |
2009 | 49 569 | 38 659 | 88 593 | 40 029 | 73 641 | ... | 66 880 | 51 323 | 40 044 | 26 023 | 39 434 | 35 404 | |
18 Poistot euroa/yritys | 2004 | 17 170 | 10 322 | 23 144 | 7 398 | 22 030 | 12 771 | 15 502 | 18 134 | 15 217 | 15 368 | 17 346 | 16 272 |
2009 | 17 388 | 10 278 | 36 067 | 6 950 | 25 760 | ... | 18 912 | 21 472 | 14 060 | 11 097 | 13 279 | 14 728 | |
24 Tulos maataloudesta euroa/yritys | 2004 | -4 956 | 55 201 | -5 426 | 50 396 | -9 376 | 54 069 | -3 421 | 67 684 | -2 789 | 49 033 | -8 508 | 67 097 |
2009 | -9 106 | 64 297 | -9 617 | 60 793 | -16 686 | ... | -6 832 | 89 898 | -8 019 | 47 834 | -7 754 | 69 978 | |
30.2 Käyttöomaisuus yht. + Hankinta- ja peruspar.menot euroa/yritys | 2004 | 36 965 | 18 161 | 71 301 | 12 415 | 42 793 | 30 196 | 38 189 | 21 365 | 29 371 | 33 958 | 35 138 | 34 289 |
2009 | 30 992 | 20 588 | 64 973 | 12 940 | 42 839 | ... | 28 817 | 50 569 | 26 012 | 22 073 | 17 209 | 30 549 | |
42 Maatalouden velat euroa/yritys | 2004 | 138 532 | 40 092 | 229 474 | 27 402 | 135 448 | 93 300 | 217 231 | 65 916 | 101 725 | 61 903 | 147 190 | 63 299 |
2009 | 174 999 | 42 221 | 415 480 | 21 812 | 211 550 | ... | 353 252 | 58 663 | 124 907 | 40 433 | 132 417 | 94 904 | |
44 Viljelty pelto ha/yritys | 2004 | 60,66 | 37,46 | 59,86 | 34,13 | 54,10 | 41,37 | 54,64 | 40,32 | 65,09 | 49,02 | 63,64 | 47,14 |
2009 | 66,62 | 39,21 | 82,66 | 36,70 | 69,58 | ... | 69,53 | 46,49 | 67,06 | 42,90 | 58,74 | 43,43 | |
46 Metsämaa ha/yritys | 2004 | 89,55 | 50,15 | 98,99 | 51,99 | 87,91 | 66,26 | 72,80 | 41,55 | 88,20 | 48,43 | 104,84 | 44,84 |
2009 | 92,30 | 52,16 | 124,46 | 54,72 | 98,58 | ... | 68,70 | 47,54 | 89,69 | 44,35 | 93,55 | 51,13 |
Edellisen taulukon perusteella ei pystytä päättelemään sitä, miten toiset yritykset voivat selvitä vuodesta toiseen, vaikka tulos on tappiollinen. Sen kysymyksen selvittämiseksi laskettiin seuraava taulukko myös henkilöveroaineistosta, josta ilmenee maatilan omistajapuolisoiden tulot myös tulolähteittäin. Alla olevassa taulukossa havaintojen määrä on hieman alhaisempi kuin eo. taulukossa, koska henkilöveroaineistossa on mukana vain luonnollisten henkilöiden omistamat maatilayritykset; kuolinpesien ja verotusyhtymien tiedot puuttuvat ao. taulukosta. Henkilöveroaineistosta laskettu keskimääräinen maatalouden ansio- ja pääomatulo on positiivinen myös alempaan desiiliin kuuluvilla tiloilla, vaikka eo. taulukossa maatalouden tulos oli selvästi negatiivinen. Tämä johtuu siitä, että MVL mukainen tappio siirretään aina seuraaville vuosille vähennettäväksi, joten henkilöverotuksessa ei voi esiintyä negatiivista maatalouden tuloa.
Selkein ero desiililuokkien välillä löytyy maatalouden tulojen ja valtionveronalaisisten tulojen suhteesta. Kun alimmassa desiilissä maatalouden tulojen osuus on keskimäärin vain kaksi prosenttia viljelijäpuolisoiden yhteenlasketuista valtionveronalaisista tuloista, niin vastaavasti ylimmässä desiilissä maatalouden tulot muodostavat yli 80 prosenttia puolisoiden tuloista. Valtionveronalaiset tulot olivat keskimäärin samalla tasolla molemmissa desiililuokissa, joskin vuosi 2004 poikkeaa hieman muista; tuolloin lähinnä 'muuta kasvituotantoa' harjoittavien tilojen omistajat saivat korkeita pääomatuloja, mikä nostaa keskiarvoa ko. vuonna. Alempaan desiiliin kuuluvien lypsykarjatilojen omistajien valtionveronalaiset tulot olivat selkeästi alhaisemmalla tasolla kuin ylädesiilissä. Viljatiloilla tilanne oli päinvastainen. Alimman desiilin lypsykarjatiloilla metsätalouden tulojen osuus valtionveronalaisista tuloista on suurin, yli 30 prosenttia.
Johtopäätökset
Osa maatilayrityksistä näyttää kestävän heikkoa, tai peräti
tappiollista taloudellista tulosta pitkäänkin. Tämä johtunee siitä,
että maatalousyrittäjät ovat joko valmiita rahoittamaan
tappiollista toimintaa muista tulolähteistä saamillaan tuloilla tai
tinkivät omasta palkastaan. Tilan ulkopuoliset tulot mahdollistavat
tulos-tuki suhteen pysymisen alhaisena; tällöin voidaan selkeästi
puhua sivutoimisesta maatilasta. Jos sen sijaan tila on päätoiminen
ja tulos-tuki suhde on alhainen, ajautuu viljelijäperhe vääjäämättä
taloudellisiin ongelmiin. Maatalousyrittäminen poikkeaa siinä
mielessä muusta yritystoiminnasta, että maatila on yrityksen
lisäksi myös viljelijäperheen koti, ja tilanpitoon liittyy vahvat
tunnesiteet, joten huonoa tulosta kestetään myös tunnesyistä
pidempään kuin muussa yritystoiminnassa.
Lypsykarjatiloista ylempään tulos-tuki desiiliin kuului lähes 800 tilaa, kun alimpaan desiiliin kuuluvien tilojen määrä vuodesta 2004 vuoteen 2009 laski 124.stä 84 tilaan. Alimman desiilin karjatiloilla investoitiin ja kasvatettiin tilakokoa ehkä siinä toivossa, että tulos paranisi tulevaisuudessa. Kotieläintiloilla aika ei usein yksinkertaisesti riitä tilan ulkopuolisiin töihin, joten tilakoon kasvattamainen nähdään ainoaksi vaihtoehdoksi. Tämän seurauksena karjatiloilla taloudellinen tulos voi olla alhainen pitkäänkin. Investointimenoista tehtävät poistot ja lainakorot kuitenkin syövät huomattavan osan tuloksesta nyt ja lähitulevaisuudessa.
Kasvituotantotiloilla työmäärä on yleensä alhaisempi kuin kotieläintiloilla, joten kasvinviljelytilan omistajien on helpompaa hakea tilan ulkopuolisia ansioita paikkaamaan huonoa tulosta. Alimpaan desiiliin kuuluvia viljatiloja olikin huomattavasti enemmän kuin ylimpään kymmenykseen kuuluvia. Alimman desiilin kasvituotantotiloilla maatalouden tulo-osuus viljelijäpuolisoiden valtionveronalaisista tuloista oli mitätön, vain 1–2 prosenttia. Asia voidaan tulkita myös siten, että viljatiloilla on joko pakko hakea tuloja tilan ulkopuolelta tai ulkopuoliset tulot mahdollistavat myös viljan viljelyn. Ylimmän desiilin kasvinviljelytilat ovat kuitenkin selvästi päätoimisia; niillä maatalouden tulojen osuus on keskimäärin noin 70 prosenttia kaikista tuloista.
Taulukko 13. Henkilöveroaineistosta lasketut tunnusluvut tulos-tuki paneelin tiloilta vuosina 2000, 2004 ja 2009
Tieto / Vuosi | Yhteensä | 1.Lypsykarjatalous | 2.Liha- ym naudat | 3.Sikatalous | 6.Viljanviljely | 7.Muu kasvituotanto | |||||||
Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | Des04 =alin, des09 =alin | Des04 =ylin, des09 =ylin | ||
Maatilayritysten lkm | 2000 | 985 | 1 065 | 161 | 788 | 117 | ... | 115 | 45 | 414 | 59 | 123 | 134 |
2004 | 1 014 | 1 060 | 115 | 772 | 134 | 10 | 100 | 41 | 493 | 74 | 111 | 129 | |
2009 | 1 013 | 1 054 | 73 | 695 | 137 | ... | 56 | 31 | 572 | 130 | 117 | 156 | |
01 Valtionveronalaiset tulot eur./puolisot yht. | 2000 | 60 188 | 48 265 | 38 326 | 42 969 | 49 997 | ... | 39 379 | 60 237 | 70 284 | 53 801 | 84 042 | 63 452 |
2004 | 98 649 | 64 483 | 37 126 | 57 997 | 123 097 | 60 475 | 33 598 | 77 734 | 73 526 | 65 843 | 314 670 | 83 181 | |
2009 | 68 470 | 75 705 | 30 313 | 69 639 | 80 171 | ... | 41 545 | 89 162 | 77 884 | 69 703 | 59 782 | 88 124 | |
03.2 Maatalouden ansio- ja pääomatulo eur./puolisot yht. | 2000 | 8 483 | 37 408 | 12 728 | 34 547 | 7 395 | ... | 11 349 | 48 261 | 6 968 | 37 106 | 7 401 | 42 539 |
2004 | 2 063 | 53 328 | 1 778 | 49 392 | 3 308 | 49 129 | 3 065 | 64 881 | 1 742 | 46 269 | 1 377 | 63 368 | |
2009 | 1 346 | 61 805 | 1 795 | 59 612 | 2 802 | ... | 1 894 | 72 604 | 955 | 45 408 | 613 | 67 308 | |
03.2 Maatalouden tulojen osuus valtionveronalaisista tuloista % | 2000 | 14 | 78 | 33 | 80 | 15 | ... | 29 | 80 | 10 | 69 | 9 | 67 |
2004 | 2 | 83 | 5 | 85 | 3 | 81 | 9 | 83 | 2 | 70 | 0 | 76 | |
2009 | 2 | 82 | 6 | 86 | 3 | ... | 5 | 81 | 1 | 65 | 1 | 76 | |
03.4 Metsätal. pääomatulo (+puhdas tulo ennen vuotta 2006) eur./puolisot yht. | 2000 | 8 267 | 3 422 | 12 403 | 3 504 | 8 578 | ... | 5 226 | 2 193 | 6 632 | 2 505 | 9 811 | 4 056 |
2004 | 7 159 | 1 943 | 12 161 | 2 062 | 4 791 | 494 | 4 965 | 1 267 | 7 059 | 1 797 | 6 003 | 1 736 | |
2009 | 3 865 | 1 601 | 4 619 | 1 690 | 3 634 | ... | 3 686 | 1 145 | 3 696 | 1 664 | 4 329 | 1 328 | |
03.2 Metsätalouden tulojen osuus valtionveronalaisista tuloista % | 2000 | 14 | 7 | 32 | 8 | 17 | ... | 13 | 4 | 9 | 5 | 12 | 6 |
2004 | 7 | 3 | 33 | 4 | 4 | 1 | 15 | 2 | 10 | 3 | 2 | 2 | |
2009 | 6 | 2 | 15 | 2 | 5 | ... | 9 | 1 | 5 | 2 | 7 | 2 | |
Maitotuotos litraa/tila | 2000 | 22 750 | 108 439 | 131 362 | 145 915 | 830 | ... | 0 | 4 675 | 440 | 450 | 7 964 | 2 008 |
2004 | 19 834 | 117 342 | 174 700 | 160 558 | 56 | 9 399 | 0 | 3 762 | 24 | 1 572 | 20 | 519 | |
2009 | 19 794 | 115 428 | 269 125 | 174 843 | 1 731 | ... | 0 | 0 | 293 | 147 | 0 | 631 | |
Lihasikojen lukumäärä/tila | 2000 | 20 | 4 | 0 | 0 | 4 | ... | 169 | 93 | 1 | 0 | 0 | 2 |
2004 | 21 | 5 | 7 | 0 | 0 | 0 | 201 | 123 | 1 | 0 | 0 | 1 | |
2009 | 13 | 5 | 5 | 0 | 0 | ... | 220 | 183 | 0 | 0 | 0 | 0 | |
Viljakasvien pinta-ala ha/tila | 2000 | 31 | 14 | 17 | 10 | 20 | ... | 38 | 30 | 41 | 37 | 27 | 18 |
2004 | 36 | 15 | 20 | 11 | 18 | 18 | 42 | 31 | 46 | 35 | 35 | 20 | |
2009 | 38 | 16 | 20 | 12 | 21 | ... | 55 | 35 | 46 | 29 | 33 | 16 |
Lähde: Maa- ja metsätalousyritysten taloustilasto, Tilastokeskus
Lisätietoja: Hannu Maliniemi (09) 1734 2796, maataloustilastot@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Ari Tyrkkö
Päivitetty 24.3.2011
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Maa- ja metsätalousyritysten taloustilasto [verkkojulkaisu].
ISSN=1797-304X. 2009,
5. Tilaston vaihtuva teema: Maatalouden tuloksen ja tukien suhde vaihtelee
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/mmtal/2009/mmtal_2009_2011-03-24_kat_005_fi.html