Tämä tilasto on lakkautettu.
Tilastotietoa tästä aiheesta julkaistaan toisen tilaston yhteydessä.
Palvelujen alue- ja toimialatilaston laatuseloste
- 1. Tilastotietojen relevanssi
- 2.Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
- 3.Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
- 4.Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus
- 5.Tietojen saatavuus
- 6. Tietojen vertailukelpoisuus
- 7. Tietojen selkeys ja eheys/yhtenäisyys
1. Tilastotietojen relevanssi
1.1 Yhteenveto tuotteen tietosisällöstä
Palveluiden alue- ja toimialatilasto kuvaa palveluiden tuotannon rakenteita ja palveluiden muutoksia alueittain ja toimialoittain. Tilasto sisältää tietoja palkatun henkilöstön lukumäärästä, palkoista, sosiaalikuluista, yrittäjien lukumäärästä, tuotannon brutto- ja jalostusarvosta. Tilastoyksikkönä on yrityksen tai muun taloudellista toimintaa harjoittavan yksikön palvelutoimintaa harjoittava toimipaikka. Yksilöivänä tunnuksena on yritys- ja toimipaikkarekisterin määrittelemä toimipaikkatunnus. Tilaston viiteajanjakso on yrityksen tilikausi. Tilaston laadinnan lähdeaineistoina ovat Suomen koko yritystoiminnan kattava verohallinnon elinkeinoverotusaineisto, Tilastokeskuksen suoran tiedonkeruun aineisto ja yritys- ja toimipaikkarekisterin aineisto.
Tilasto julkaistaan koko maan tasolla tarkimmalla toimialatasolla ja maakunnittain ryhmiteltynä seuraavasti: Tukku- ja vähittäiskauppa G, Majoitus- ja ravitsemustoiminta H ja Liike-elämänpalvelut K. Tilastojen käyttöä ja luovuttamista koskevat yleiset salaussäännöt
1.2 Keskeiset käsitteet ja luokitukset
Toimipaikka
Palveluiden alue- ja toimialatilaston tilastoyksikkö on
toimipaikka. Toimipaikalla tarkoitetaan taloudellista yksikköä,
jossa saman omistajuuden tai valvonnan alaisuudessa harjoitetaan
mahdollisimman samanlaisten tavaroiden ja palvelujen tuotantoa
tavallisimmin yhdellä sijaintipaikalla. Toimipaikka voi jo
sellaisenaan muodostaa yrityksen (yksitoimipaikkainen yritys) tai
sitten olla selkeästi rajattava osa yritystä (monitoimipaikkainen /
monitoimialainen yritys).
Henkilöstön lukumäärä
Palveluiden alue- ja toimialatilastossa henkilöstö luokitellaan
palkattuun henkilöstöön ja yrittäjiin. Henkilöstö tilastoidaan
tilikauden keskimääräisinä lukuina.
Henkilöstön lukumäärään lasketaan:
- kaikki tilastoyksikön palveluksessa olevat, myös harjoittelijat,
tilapäiset ja osa-aikaiset
- vuosilomalla olevat
- sairaslomalla olevat
- äitiyslomalla olevat
- lakossa olevat
- määräaikaisesti lomautetut
- kertausharjoituksissa olevat
- kotityöntekijät.
Henkilöstön lukumäärään ei lasketa
- vakinaisessa väessä asepalvelustaan suorittavia
- johtokunnan tai hallituksen jäseniä, jotka eivät ole pysyvässä
työsuhteessa yrityksessä
- eläkkeellä olevia
- määrittelemättömäksi ajaksi tai toistaiseksi lomautettuja.
Yrittäjien lukumäärä
Yrittäjien lukumäärään luetaan yksityisyrittäjät, avoimien ja
kommandiittiyhtiöiden osakkaat sekä edellä mainittujen avustavat
perheenjäsenet, jos he työskentelevät yrityksessä päivittäin eikä
heille ei makseta varsinaista palkkaa.
Maksetut palkat
Palkkasumma käsittää kaikki tilikauden aikana maksetut
ennakonpidätyksen alaiset erät ennen välittömien verojen ja
työntekijöiden lakisääteisten sosiaaliturvamaksujen vähennyksiä.
Työntekijöiden lakisääteisiä sosiaalivakuutusmaksuja ovat
vakuutetun osuus sairaus-, TEL-, LEL-, työttömyys- ja
kansaneläkevakuutusmaksusta.
Palkkasummaan luetaan
- varsinaiselta työajalta maksettu palkka
- sairaus- ja tapaturma-ajalta maksettu palkka
- lomapalkka ja lomaraha
- koulutusajan palkka
- reservin kertausharjoituksen palkka
- palkka lasten sairausajalta
- arkipyhäkorvaukset ja korvaukset muilta vapaapäiviltä
- eroraha ja irtisanomisajan palkka
- tuotanto- yms. lisäpalkkiot
- rahapalkkaan rinnastettavat luontoisedut.
Maksetuista palkoista vähennetään sairaus- ja äitiysloma-ajan palkkoja vastaan saadut sairausvakuutuskorvaukset.
Maksetut sosiaalikulut
Maksetut sosiaalikulut käsittää työnantajan lakisääteiset ja
vapaaehtoiset sosiaalimaksut tilikauden aikana. Työnantajan
lakisääteisiin sosiaalivakuutusmaksuihin luetaan:
- sosiaaliturvamaksu
- työttömyysvakuutusmaksu
- työeläkemaksut (TEL, LEL, TaEL)
- tapaturmavakuutusmaksu
- ryhmähenkivakuutusmaksu.
Vapaaehtoisiin sosiaalivakuutusmaksuihin luetaan:
- LEL- ja TEL-lisäturvamaksut
- henki- ja eläkevakuutusyhtiöille maksetut ryhmähenki- ja
ryhmäeläkevakuutusmaksut
- työpaikkojen avustuskassoihin (eläke-, hautaus-, eroavustus- sekä
sairausvakuutuskassoihin) maksetut kannatusmaksut sekä maksetut
eläkkeet.
Tuotannon bruttoarvo
Tuotannon bruttoarvo mittaa toimipaikan tosiasiallista tuotantoa.
Tuotantotoimintaan lasketaan mukaan kaikki tuotantoon liittyvät
tuotot, valmistus omaan käyttöön ja valmistus, joka toimitetaan
yrityksen muille toimipaikoille. Bruttoarvoon ei sisälly
käyttöomaisuuden luovutusvoitot, joita ei pidetä tuotannollisena
eränä vaan satunnaisina tuottoina. Lisäksi kauppatavaroiden
hankinta vähennetään tuotantotoiminnan tuotoista, jotta
tuotantotoimintaan saadaan mukaan vain kauppatavaroiden myynnistä
syntyvä marginaali. Tuotannon bruttoarvon laskentakaava on
seuraava:
Liikevaihto
+ toimitukset yrityksen muiden toimipaikkojen käyttöön
+ valmistevarastojen muutos
+ valmistus omaan käyttöön
+ liiketoiminnan muut tuotot
- käyttöomaisuuden luovutusvoitot
- kauppatavaroiden hankinta
- myynnin perusteella saadut avustukset ja tuet
= BRUTTOARVO
Tuotannon jalostusarvo
Jalostusarvo mittaa toimipaikan varsinaisessa tuotantotoiminnassa
eri tuotannontekijöiden tuottamaa yhteenlaskettua arvonlisäystä.
Jalostusarvo lasketaan tuotantotoiminnasta saatujen tuottojen ja
toiminnasta aiheutuneiden kustannusten erotuksena. Tuottoihin
sisältyy myös toimipaikan toimitukset yrityksen toisille
toimipaikoille ja kustannuksiin hankinnat yrityksen toisilta
toimipaikoilta. Määritelmän mukaan kustannuksiin ei sisällytetä
toimipaikan työvoimasta aiheutuvia kustannuksia eikä poistoja.
Jalostusarvon laskentakaava on seuraava:
BRUTTOARVO
- aine- ja tarvikeostot
- ostot yrityksen muilta toimipaikoilta
- aine- ja tarvikevarastojen muutos
- ulkopuoliset palvelut
- muut kiinteät ja muuttuvat kulut (pl. henkilöstökulut)
+ kauppatavaroiden hankinta
+ käyttöomaisuuden luovutustappio
= JALOSTUSARVO
Tilastovuodesta 2005 alkaen jalostusarvon laskennassa huomioidaan käyttöomaisuuden luovutustappio kuluja vähentävänä tekijänä. Tätä aikaisemmin ei luovutustappiota tiedusteltu. Muut keskeiset käsitteet löytyvät kohdasta käsitteet.
Toimialaluokitus
Käytetty toimialaluokitus on Toimialaluokitus 2002 (Tilastokeskus,
käsikirjoja 4, Helsinki 2002). Toimialaluokitus 2002 perustuu EU:n
toimialastandardiin NACE Rev1,1:een siten, että NACE:n
nelinumerotasoa on tarkennettu kansallisia tarpeita varten
viidennellä numerolla. Tilastoja voidaan tuottaa tarkimmalla
toimialatasolla tietojen salaussääntöjen puitteissa. Toimipaikan
toimialaksi määritellään se, mitä toimintaa toimipaikalla eniten
harjoitetaan. Yritysten / toimipaikkojen toimiala saadaan yritys-
ja toimipaikkarekisteristä.
Alueluokitus
Käytetty alueluokitus perustuu julkaisuun Kunnat ja kuntapohjaiset
aluejaot (Tilastokeskus, Käsikirjoja 28). Palveluiden alue- ja
toimialatilastossa tilastot tuotetaan käyttäen viimeisen
julkistettavan tilastovuoden aluejakoa.
2.Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus
Toimipaikkatiedot
Tilaston tietolähteinä ovat yritysten tilinpäätöstilaston
yritystiedot ja yritys- ja toimipaikkarekisterin toimipaikkatiedot.
Yritysten tilinpäätöstilasto sisältää kaikki tilaston tuottamiseen
vaadittavat tiedot yritystasolla. Täten yksitoimipaikkaisille
yrityksille tilinpäätöstilaston tiedot viedään suoraan kyseisille
toimipaikoille. Monitoimipaikkaisten yritysten palveluiden
toimipaikoille tiedot tuotetaan menetelmällisesti käyttäen hyväksi
tilinpäätöstilaston yritystietoja ja yritys- ja
toimipaikkarekisterin toimipaikkatietoja. Yritys- ja
toimipaikkarekisterin toimipaikkapohjaisia tietoja ovat henkilöstön
määrä ja liikevaihto sekä toimipaikkojen luokitusmuuttujat
(toimiala, sijainti, toimipaikan tyyppi jne.). Monitoimipaikkaisten
yritysten kohdalla menetelmä on seuraavanlainen.
Tilinpäätöstilaston yritystason tietoja käytetään peiliryhmän
poimimiseen. Peiliryhmää käytetään toimipaikkatason tietojen
mallintamisessa monitoimipaikkaisille yrityksille. Kun peiliryhmä
on määritelty lasketaan imputointiparametrit. Parametrien
estimoinnissa käytetään PNS -regressiomallia, jossa riippumattomana
muuttujana ovat yritys- ja toimipaikkarekisterin henkilöstö ja
liikevaihto ja riippuvina muuttujina on toimipaikkaistettava tieto
kuten liiketoiminnan muut tuotot, tavaroiden ostot, muut kulut jne.
Kun mallilla on tuotettu tarvittavat kertoimet, suoritetaan
imputointi monitoimipaikkaisten yritysten toimipaikoille. Lopuksi
tiedot yhdistetään ja tasapainotetaan siten, että vain mallinnetut
tiedot joustavat. Näin toimipaikkatiedot täsmäävät yritystason
tietojen kanssa myös monitoimipaikkaisille yrityksille.
Yritysten tilinpäätöstiedot
Yritysten tilinpäätöstilaston tietolähteinä ovat Suomen koko
yritystoiminnan kattava verohallinnon elinkeinoverotusaineisto,
Tilastokeskuksen suoran tiedonkeruun aineisto ja yritys- ja
toimipaikkarekisterin aineisto. Elinkeinoverotusaineisto
tilastovuoteen 2005 saakka sisältää kaikkien elinkeinoverotuslain
alaisten yritysten ja ammatinharjoittajien tilinpäätöstiedot.
Tilastovuodesta 2006 alkaen elinkeinoverotusaineiston muodostaa
tuloverolaskelman elinkeinotoiminnan tuotoista ja kuluista,
varallisuuslaskelman sekä erittelyn varauksista, arvonmuutoksista
ja kuluvan käyttöomaisuuden poistoista. Näiden laskelmien
tietosisältö vaihtelee riippuen elinkeinonharjoittajan
yritysmuodosta. Elinkeinoverotusaineiston avulla tuotetaan
tuloslaskelma- ja tasetiedot sekä investointitiedot. Kaikki
laskelmien tiedot eivät ole täysin yritysten virallisen
tilinpäätöksen mukaisia. Elinkeinoverotusaineisto on tärkeä
yritystilastojen tietolähde, jota ei kuitenkaan sellaisenaan voi
käyttää tilastotuotantoon. Aineiston laatu tarkistetaan ja
mahdolliset puutteet korjataan monivaiheisella ohjelmalla.
Verohallinnon aineistosta on täysin virheetöntä noin 88 prosenttia.
Lisäksi puutteet pystytään paikallistamaan ja korjaamaan noin 10
prosentille aineistosta. Vajaat kaksi prosenttia tiedoista
imputoidaan käyttäen Donor- eli lähimmän naapurin menetelmää.
Niille yrityksille, jotka eivät kuulu otokseen, Tilastokeskuksen
oman tiedustelun tiedot (tuottojen ja kulujen erittelytiedot,
henkilöstötiedot ja vientitiedot) imputoidaan omaan kyselyyn
kuulumattomille yrityksille käyttäen lähimmän naapurin menetelmää
elinkeinoverotusaineiston ja yritys- ja toimipaikkarekisterin
tietojen ja suoran tiedustelun tietojen avulla.
Omalla tiedustelulla kerätään vuosittain tietoja kaikilta vähintään 20 henkeä työllistäviltä yrityksiltä. Lisäksi tiedustelun piiriin kuuluu 10-20 henkilöä työllistäviä yrityksiä, jotka ylittävät vuosittain ja toimialoittain muuttuvat liikevaihtorajat. Omassa tiedustelussa kerätään investointitietoja ja muita tilinpäätöksen lisätietoja, kulujen ja tuottojen erittelytietoja, henkilöstötietoja, vientitietoja. Omassa kyselyssä olevien yritysten elinkeinoverotusrekisteristä saadun ja oman kyselyn aineisto tarkistetaan erilaisilla aineiston sisäisillä loogisuus- ja suhdelukutesteillä. Tietoja verrataan myös muihin tietolähteisiin. Keskeisin tietolähde on yritysten viralliset tilinpäätökset, jotka saadaan joko yrityksiltä tai PRH:n aineistosta. Lomakekyselyn laadun parantamisessa on kiinnitetty huomiota lomakkeiden suunnitteluun, täyttöohjeisiin ja saatujen lomaketietojen virheettömyyden tarkistuksiin.
Tilinpäätöstilaston suorassa tiedonkeruussa ovat mukana kaikki vähintään 20 henkilöä työllistävät yritykset. Suorassa tiedonkeruussa on mukana myös näitäkin pienemmät yritykset, jos yrityksen toiminnan laajuus vastaa 20 henkilöä.
3.Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus
Palveluiden alue- ja toimialatilaston peruskehikon muodostaa Tilastokeskuksen yritys- ja toimipaikkarekisteri. Alue- ja toimialatilaston aineisto kattaa lähes kaikkien Suomen kaupan ja palveluiden yritysten toimipaikat tilastoon valituilta toimialoilta. Alue- ja toimialatilastoon toimipaikat on valittu käyttäen samoja rajauksia yritysten toiminta-ajan, henkilöstön ja liikevaihdon suhteen kuin yritysrekisterissä. Tilaston ulkopuolelle on siten rajattu yritykset ja toimipaikat, joiden toiminta on päättynyt vuoden ensimmäisellä puoliskolla tai toiminta vuoden aikana on ollut erittäin vähäistä. Toiminnan laajuuden oli vastattava yli puolen henkilön työpanosta tai liikevaihdon oli oltava enemmän kuin 9 337 euroa vuonna 2006 ja toiminta-ajan oli ylitettävä puoli vuotta. Liikevaihtorajaa tarkistetaan vuosittain. Elinkeinoverotusaineistosta saatavat tilaston muuttujat vastaavat hyvin määritelmiänsä (Eurostatin määritelmät). Aineistossa voi olla virheitä esimerkiksi tietojen tallennuksesta tai tiedonantajien virheistä johtuen. Aineiston laadun varmistamisesta on selvitys kohdassa 'Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus'. Menetelmät, joilla muuttujat tuotetaan monitoimipaikkaisten yritysten kaupan ja palveluiden toimipaikoille, ovat harhattomia ja tiedot ovat tilaston tuottamiseksi riittävän laadukkaita. Menetelmällä on tuotettu tiedot myös teollisille toimipaikoille ja tästä aineistosta on tuotettu teollisuuden alue- ja toimialatilaston tilastotauluja sekä rakentamisen alue- ja toimialatilaston tilastotauluja. Tilastotietoja on verrattu teollisuuden sekä rakentamisen alue- ja toimialatilaston tietoihin. Erot palveluiden alue- ja toimialatilastossa julkaistavien tietojen osalta eivät ole merkittäviä.
4.Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus
Palveluiden alue- ja toimialatilastosta tuotetaan vuosittain 15 kuukauden kuluttua tilastovuoden päättymisestä. Tilaston viiteajanjaksona on tilikausi, joka päättyy tilastovuoden aikana eli 1.1. - 31.12.tv välisenä aikana. Jos tilikauden pituus eroaa 12 kuukaudesta muutetaan, muutetaan tiedot 12 kuukautta vastaaviksi.
5.Tietojen saatavuus
Palveluiden alue- ja toimialatilaston tietoja on saatavilla toimialoittain ja maakunnittain Tilastokeskuksen verkkosivuilta Internetistä StatFin -palvelimesta osoitteesta http://pxweb2.stat.fi/database/StatFin/databasetree_fi.asp vuosilta 2002 - 2006. Tiedot maakunnittain ovat palvelukannassa päätoimialoittain. Aineisto kattaa toimialat Tukku- ja vähittäiskauppa G, Majoitus- ja ravitsemustoiminta H ja Liike-elämänpalvelut K.
6. Tietojen vertailukelpoisuus
Menetelmällisesti tuotettuja palveluiden alue- ja toimialatilaston tietoja alettiin julkaista vuonna 2008, jolloin julkaistaan vuosien 2002 - 2006 tiedot.
7. Tietojen selkeys ja eheys/yhtenäisyys
Yleisesti ottaen palveluiden alue- ja toimialatilaston luvut poikkeavat tilinpäätöstilaston luvuista, koska palveluiden alue ja toimialatilaston tilastoyksikkönä on toimipaikka ja liike-elämän palveluiden tilinpäätöstilastossa tilastoyksikkönä on yritys.:
Lähde: Palvelujen alue- ja toimialatilasto 2006, Tilastokeskus
Lisätietoja: Maarit Lappalainen (09) 1734 2496, rakenne.tilastot@tilastokeskus.fi
Vastaava tilastojohtaja: Kaija Hovi
Päivitetty 04.07.2008
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Palveluiden alue- ja toimialatilasto [verkkojulkaisu].
ISSN=1797-7541. 2006,
Palvelujen alue- ja toimialatilaston laatuseloste
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/pata/2006/pata_2006_2008-07-04_laa_001_fi.html