Asuntokunnilla velkaa keskimäärin 111 prosenttia suhteessa vuosituloihin
Velkojen rasittavuutta voidaan mitata suhteuttamalla velkamäärät asuntokuntien käytettävissä oleviin vuosituloihin. Velkojen suhde vuoden aikana saatuihin käytettävissä oleviin rahatuloihin on velkaantumisaste. Velkaantumistilaston aineistosta puuttuvat kotitalouksien osuus asunto-osakeyhtiöiden veloista sekä osa kulutusluotoista, joten ne poikkeavat esimerkiksi rahoitustilinpidon luvuista. Velkaantumistilastosta velkaantumisasteet on kuitenkin mahdollista laskea esimerkiksi asuntokunnan viitehenkilön iän tai asuinpaikan mukaan tai erikseen velallisille ja asuntovelallisille asuntokunnille.
Kotitaloudet velkaantuivat 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä nopeaa vauhtia, mutta 2010-luvulla velkojen kasvuvauhti hidastui selvästi. Asuntokuntien kaikki velat kasvoivat vuodesta 2002 vuoteen 2019 reaalisesti 122 prosenttia, kun niiden käytettävissä olevat rahatulot kasvoivat samana aikana reaalisesti 41 prosenttia. Vuosina 2002–2010 asuntokuntien velat kaksinkertaistuivat, mutta vuosina 2010–2019 kasvua oli enää 13 prosenttia. Kaikkien asuntokuntien velkaantumisaste, eli velkojen suhde käytettävissä oleviin rahatuloihin koko asuntokuntaväestössä, kasvoi vuosina 2002–2010 70 prosentista 110 prosenttiin. Siitä lähtien velkaantumisaste on pysytellyt 110 prosentin tuntumassa (Taulukko 1).
Vuonna 2019 kaikkien asuntokuntien velkaantumisaste oli 111 prosenttia. Asuntokuntien velat kasvoivat vuonna 2019 reaalisesti 2,1 prosenttia ja käytettävissä olevat rahatulot 1,6 prosenttia. Velkojen tuloja suurempi kasvu näkyi velkaantumisasteessa 0,6 prosenttiyksikön nousuna, joka kuitenkin jää piiloon tarkasteltaessa kokonaisia prosenttiyksiköitä.
Taulukko 1. Asuntokuntien velkaantumisaste ikäluokittain vuosina 2002–2019, %
Viitehenkilön ikä | 2002 | 2007 | 2010 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Yhteensä | 70 | 101 | 110 | 111 | 112 | 113 | 112 | 111 | 111 |
-24 | 58 | 91 | 80 | 68 | 65 | 64 | 66 | 68 | 71 |
25-34 | 125 | 189 | 195 | 182 | 180 | 177 | 174 | 170 | 172 |
35-44 | 104 | 155 | 175 | 185 | 187 | 188 | 189 | 186 | 188 |
45-54 | 64 | 94 | 110 | 120 | 124 | 126 | 126 | 124 | 126 |
55-64 | 38 | 54 | 63 | 70 | 72 | 75 | 76 | 75 | 75 |
65- | 12 | 18 | 23 | 30 | 32 | 34 | 34 | 33 | 33 |
Velkaisimpia olivat asuntokunnat, joiden viitehenkilö oli 25–44-vuotias. Asuntokunnilla, joiden viitehenkilö oli 35–44-vuotias, oli velkojen osuus vuosituloista keskimäärin 188 prosenttia, ja 25–34-vuotiaiden kotitalouksilla se oli 172 prosenttia. Alle 25-vuotiaiden ja yli 54-vuotiaiden asuntokuntien velkaantumisasteet olivat selvästi matalampia. Nuorimman ikäryhmän (viitehenkilö alle 25-vuotias) kohdalla velkaantumisaste on kuitenkin ollut viime vuosina nousussa.
Lähes viidenneksellä velallisista asuntokunnista eli 263 890 asuntokunnalla oli velkaa vähintään kolme kertaa käytettävissä olevien vuositulojen verran. Asuntokuntien kaikista veloista niillä oli 48 prosenttia. Asuntokuntia, joilla oli velkaa vähintään viisi kertaa vuositulojen verran, oli 65 460 eli 4,5 prosenttia velallisista asuntokunnista. Asuntokuntien kaikista veloista niillä oli 17 prosenttia (Liitetaulukko 2).
Paljon velkaa suhteessa käytettävissä oleviin rahatuloihin oli usein kahden huoltajan asuntokunnilla, joissa oli lapsia, ja joiden viitehenkilö oli 25–44-vuotias. Velallisista lapsiperheistä, joiden viitehenkilö oli 25–34-vuotias, oli 39 prosentilla velkaa kolme kertaa ja kahdeksalla prosentilla viisi kertaa vuositulojen verran (Liitetaulukko 2). Suuret velat olivat yleisiä muunkin tyyppisillä asuntokunnilla silloin, kun niiden viitehenkilö oli 25–44-vuotias (Kuvio 1).
Kuvio 1. Velalliset asuntokunnat, joilla velkaa vähintään kolme tai viisi kertaa vuositulot, viitehenkilön iän ja perhetyypin mukaan vuonna 2019
![Kuvio 1. Velalliset asuntokunnat, joilla velkaa vähintään kolme tai viisi kertaa vuositulot, viitehenkilön iän ja perhetyypin mukaan vuonna 2019](velk_2019_2021-01-28_kat_001_fi_001.gif)
Nuorilla asuntovelallisilla usein paljon velkaa
Kolmanneksella kaikista asuntokunnista eli 875 900 asuntokunnalla oli asuntovelkaa. Asuntovelallisten velkaantumisasteet olivat selvästi suuremmat kuin kaikilla asuntokunnilla. Vuonna 2019 asuntovelallisella asuntokunnalla oli velkaa keskimäärin 220 prosenttia käytettävissä olevista vuosituloistaan. Asuntovelallisten asuntokuntien velat suhteessa tuloihin olivat keskimäärin sitä suuremmat, mitä nuorempi oli asuntokunnan viitehenkilö. Alle 35-vuotiailla asuntovelallisilla velkaa oli keskimäärin yli kolme kertaa vuositulojen verran, mutta vielä yli 55-vuotiaillakin asuntovelallisilla oli velkaa noin puolitoista kertaa vuositulot. Asuntovelallisten velkaantumisaste kasvoi edellisvuodesta kaikissa ikäryhmissä lukuunottamatta yli 65-vuotiaiden asuntokuntia (Taulukko 2). Keskimäärin asuntovelallisilla oli vuonna 2019 asuntovelkaa 102 240 euroa, mikä oli runsaan prosentin enemmän kuin edellisvuonna.
Taulukko 2. Asuntovelallisten asuntokuntien velkaantumisaste ikäluokittain vuosina 2002–2019, %
Viitehenkilön ikä | 2002 | 2007 | 2010 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Yhteensä | 151 | 203 | 216 | 217 | 219 | 220 | 219 | 217 | 220 |
-24 | 236 | 321 | 323 | 317 | 314 | 315 | 319 | 314 | 315 |
25-34 | 213 | 287 | 300 | 299 | 302 | 304 | 303 | 302 | 308 |
35-44 | 157 | 216 | 236 | 245 | 248 | 251 | 251 | 248 | 252 |
45-54 | 116 | 159 | 177 | 185 | 188 | 190 | 189 | 187 | 190 |
55-64 | 104 | 132 | 144 | 151 | 152 | 155 | 155 | 153 | 154 |
65- | 95 | 124 | 134 | 139 | 142 | 146 | 143 | 141 | 141 |
Asuntovelallisia asuntokuntia, joilla oli velkaa vähintään kolme kertaa vuositulojen verran, oli 246 400 eli 28 prosenttia asuntovelallisista asuntokunnista. Asuntokuntien kaikista asuntoveloista niillä oli 50 prosenttia. Viisi kertaa vuositulojen verran velkaa oli 58 800 asuntovelallisella asuntokunnalla eli seitsemällä prosentilla asuntovelallisista. Asuntokuntien kaikista asuntoveloista niillä oli 15 prosenttia (Liitetaulukko 3).
Yksinasuvista asuntovelallisista 34 prosentilla, yksinhuoltajista 40 prosentilla ja kahden huoltajan lapsiperheistä 31 prosentilla oli velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot. Kaikista perhetyypeistä suurten velkojen osuus oli sitä suurempi, mitä nuorempi asuntokunnan viitehenkilö oli. Alle 35-vuotiaiden asuntovelallisten asuntokunnista noin puolella oli velkaa vähintään kolme kertaa vuositulojen verran. 35–44-vuotiaiden asuntovelallisten asuntokunnista suhteessa yhtä velkaisia oli runsas kolmannes. Vanhemmissa ikäluokissa sen kokoiset velat olivat harvinaisempia (Liitetaulukko 3).
Asuntovelallisia asuntokuntia, joilla oli velkaa vähintään kolme kertaa vuositulojen verran, oli vuonna 2019 noin kolme kertaa niin paljon kuin vuonna 2002. Viime vuosina on suurten velkojen kokonaismäärä lähtenyt hitaaseen laskuun. Vähintään kolme kertaa vuositulojen suuruisten velkojen määrä on kasvanut lähinnä 35–44-vuotiaiden ikäryhmässä (Kuvio 2).
Kuvio 2. Asuntovelalliset asuntokunnat, joilla velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot, viitehenkilön iän mukaan vuosina 2002–2019
![Kuvio 2. Asuntovelalliset asuntokunnat, joilla velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot, viitehenkilön iän mukaan vuosina 2002–2019](velk_2019_2021-01-28_kat_001_fi_002.gif)
Alueellisesti tarkasteltuna eniten velkaa suhteessa tuloihin oli
Ahvenanmaan, pääkaupunkiseudun ja muun Helsinki-Uusimaan
asuntovelallisilla asuntokunnilla (Taulukko 3). Näillä alueilla
keskimääräiset velkaantumisasteet olivat selvästi koko maan
keskiarvon yläpuolella. Pienimmät velkaantumisasteet olivat
Etelä-Suomessa ja Pohjois- ja Itä-Suomessa.
Taulukko 3. Asuntovelallisten asuntokuntien velkaantumisaste suuralueittain vuosina 2002–2019, %
Suuralue | 2002 | 2007 | 2010 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Yhteensä | 151 | 203 | 216 | 217 | 219 | 220 | 219 | 217 | 220 |
Pääkaupunkiseutu | 153 | 209 | 227 | 233 | 233 | 239 | 239 | 239 | 248 |
Muu Helsinki-Uusimaa | 157 | 222 | 233 | 230 | 231 | 232 | 231 | 229 | 228 |
Etelä-Suomi | 150 | 202 | 213 | 211 | 212 | 211 | 208 | 205 | 204 |
Länsi-Suomi | 152 | 198 | 211 | 213 | 216 | 217 | 216 | 213 | 215 |
Pohjois- ja Itä-Suomi | 148 | 194 | 203 | 205 | 205 | 206 | 204 | 199 | 199 |
Ahvenanmaa-Åland | 151 | 208 | 226 | 246 | 246 | 260 | 265 | 268 | 258 |
Ahvenanmaalla asuntovelallisista asuntokunnista 41 prosentilla, pääkaupunkiseudulla 38 prosentilla ja muualla Helsinki-Uudellamaalla 32 prosentilla velat olivat vähintään kolminkertaiset vuosituloihin verrattuna. Etelä-Suomessa ja Pohjois- ja Itä-Suomessa asuntovelallisista alle neljänneksellä oli velkaa vähintään kolme kertaa vuositulojen verran (Kuvio 3). Vuosituhannen alkuun verrattuna erot eri alueiden välillä ovat kasvaneet selvästi.
Kuvio 3. Asuntovelallisten asuntokuntien, joilla velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot, osuus kaikista asuntovelallisista suuralueittain vuosina 2002–2019, %
![Kuvio 3. Asuntovelallisten asuntokuntien, joilla velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot, osuus kaikista asuntovelallisista suuralueittain vuosina 2002–2019, %](velk_2019_2021-01-28_kat_001_fi_003.gif)
Asuntovelallisten asuntokuntien käytettävissä olevat vuositulot olivat karkeasti 40 prosenttia suuremmat kuin kaikilla asuntokunnilla. Asuntovelallisten asuntokuntien keskimääräiset käytettävissä olevat rahatulot olivat 57 560 euroa vuonna 2019, kun ne kaikilla asuntokunnilla olivat 41 690 euroa. Asuntovelallisista asuntokunnista 30 prosenttia kuului ylimpään tuloviidennekseen ja vain seitsemän prosenttia pienituloisimpaan viidennekseen. Tulojen kasvaessa myös asuntovelallisten keskimääräiset asuntovelat kasvoivat. Alimpaan tuloviidennekseen kuluvilla asuntokunnilla oli asuntovelkaa keskimäärin 63 720 euroa ja ylimpään tuloviidennekseen kuuluvilla 135 190 euroa. Tuloihin suhteutettuna velat olivat silti sitä suuremmat, mitä pienituloisempi asuntokunta oli: pienituloisimpaan tuloviidennekseen kuuluvien velkaantumisaste oli 326 prosenttia, kun ylimmässä tuloviidenneksessä velkaantumisaste oli 204 prosenttia (Taulukko 4).
Taulukko 4. Asuntovelallisten asuntokuntien velkaantumisaste tuloviidenneksittäin vuosina 2002–2019, %
Tuloviidennes | 2002 | 2007 | 2010 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
Yhteensä | 151 | 203 | 216 | 217 | 219 | 220 | 219 | 217 | 220 |
1. tuloviidennes | 238 | 348 | 372 | 352 | 352 | 343 | 337 | 331 | 326 |
2. tuloviidennes | 180 | 244 | 258 | 252 | 253 | 251 | 249 | 244 | 244 |
3. tuloviidennes | 162 | 220 | 231 | 230 | 233 | 233 | 232 | 229 | 229 |
4. tuloviidennes | 151 | 205 | 214 | 216 | 218 | 219 | 220 | 217 | 219 |
5. tuloviidennes | 134 | 177 | 190 | 195 | 196 | 200 | 200 | 199 | 204 |
Alimpaan tuloviidennekseen kuuluvista asuntovelallisista asuntokunnista 41 prosentilla oli velkaa vähintään kolme kertaa vuositulojen verran, kun ylimpään viidennekseen kuuluvista 24 prosentilla oli niin paljon velkaa (Kuvio 4). Vuonna 2002 vastaavat osuudet olivat 29 ja 8 prosenttia (Kuvio 4). Suurten velkojen osuus alimmissa tuloviidenneksissä on jonkin verran laskenut vuoden 2010 jälkeen.
Kuvio 4. Asuntovelallisten asuntokuntien, joilla velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot, osuus kaikista asuntovelallisista tuloviidenneksittäin vuosina 2002–2019, %
![Kuvio 4. Asuntovelallisten asuntokuntien, joilla velkaa vähintään kolme kertaa vuositulot, osuus kaikista asuntovelallisista tuloviidenneksittäin vuosina 2002–2019, %](velk_2019_2021-01-28_kat_001_fi_004.gif)
Lähde: Velkaantumistilasto 2019. Tilastokeskus
Lisätietoja: Auli Hämäläinen 029 551 3615, Hannele Orjala , toimeentulo@tilastokeskus.fi
Päivitetty 28.1.2021
Suomen virallinen tilasto (SVT):
Velkaantumistilasto [verkkojulkaisu].
ISSN=1797-8793. 2019,
Asuntokunnilla velkaa keskimäärin 111 prosenttia suhteessa vuosituloihin
. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 17.8.2024].
Saantitapa: https://www.stat.fi/til/velk/2019/velk_2019_2021-01-28_kat_001_fi.html